Yhteiskuntaoppi 3: Suomi, Eurooppa ja muuttuva maailma (2op), pakollinen
YH3-opintojakson keskeinen sisältö
3. Suomi, Eurooppa ja muuttuva maailma (YH3)
Opintojakso perehdyttää Euroopan taloudelliseen ja poliittiseen yhdentymiseen ja yksittäisen kansalaisen asemaan yhdentyvässä Euroopassa ja globalisoituvassa maailmassa. Kurssi aikana opitaan seuraamaan ajankohtaisia maailman tapahtumia. Se kannustaa osallistumaan erilaisia kansainvälisen politiikan ilmiöitä koskevaan keskusteluun. Kurssin toteuttamisessa painotetaan tutkivaa oppimista, jossa hyödynnetään mediaa ja muita monipuolisia informaatiolähteitä.
Tavoitteet
Moduulin tavoitteena on, että opiskelija
-
hahmottaa laaja-alaisesti globalisaatiota ja Suomen asemaa osana sitä
-
ymmärtää eurooppalaista ja kansainvälisiin sopimuksiin perustuvaa yhteistyötä ja verkottumista
- tuntee Euroopan unionin toimintaa sekä osaa hankkia ja arvoida kriittisestä sitä koskevaa tietoa
- ymmärtää vaikutusmahdollisuutensa ja osaa toimia EU- ja globaalikansalaisena
- osaa eritellä globalisaation ja Euroopan yhdentymisen tarjoamia etuja ja haittoja oman elämänsä ja Suomen taloudellisen ja poliittisen järjestelmän kannalta
Keskeiset sisällöt
Suomi, Eurooppa ja muuttuva maailma
Globaalit haasteet, globalisaatio ja verkottuminen
-
ympäristö, ilmastonmuutos, väestö ja kestävä tulevaisuus
-
kansainvälisen yhteistyön toimijat ja mahdollisuudet
-
Suomi ja Pohjoismaat osana globaaleja verkostoja
- kansalaisuus ja vaikuttaminen Euroopassa ja globaalisti
Eurooppalaisuus ja Euroopan yhdentyminen
-
eurooppalainen identiteetti, arvot ja yhteiskuntien moninaisuus
-
Suomi osana EU:n päätöksentekoa
-
EU:n talous- ja aluepolitiikka
- EU globaalina toimijana
Turvallisuus muuttuvassa toimintaympäristössä
-
paikallinen ja kansainvälinen turvallisuus
- Suomen ja EU:n turvallisuuspolitiikka
- globalisaatio, ympäristö, väestö ja kestävä tulevaisuus
YH3-opintojakson kalenteri, 3. periodi, 21C, lv 23-24
Viikko 35
Viikko 36
Viikko 37
Viikko 38
Viikko 39
Viikko 40
KPL1: Globalisaatio ja verkottuminen
KPL2: Talous on globalisoitunut
Liitteet:
KPL3: Maailmantalous ja sen pelisäännöt
Liitteet:
KPL4: Euroopan yhdentymisen historiaa
Suomen tie EU-jäsenyyteen:
https://eurooppatiedotus.fi/suomi-ja-eu/suomen-tie-jasenyyteen/
Liitteet:
KPL 5: Euroopan unioni laajenee
Helsingin Sanomat 27.10.2023: Ukraina uhkaa joutua uhriksi, kun EU riitelee rahasta
Helsingin Sanomat 8.11.2023: Komissio: Neuvottelu Ukrainan jäsenyydestä voidaan aloittaa
Helsingin Sanomat 9.11.2023: Ukrainan EU-tie aukenemassa
KPL 8: Eurooppa on avoinna EU-kansalaiselle
Liitteet:
KPL 9: Vaikuttamista yli rajojen
Liitteet:
KPL 10: Viisi vallan linnaketta
KPL 11: Päätöksenteko ja sen ongelmat
Liitteet:
KPL 12: Euroopan unionin talous
KPL 13: Suomi Euroopan unionissa
Liitteet:
16: Suomen turvallisuuspolitiikka
Kysymyksiä ja tehtäviä Suomen turvallisuuspolitiikasta ja EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikasta
- Lue ensin digioppikirjan kappale 16 (Suomen turvallisuuspolitiikka). Tee sen jälkeen oppikirjan tehtävä 1 (Selitä Suomen turvallisuuspolitiikka). Vastaa myös tehtävään 4, jossa pohdit armeijan käymisen hyötyjä ja haittoja.
- Käy huolellisesti läpi Pedanetista Helsingin Sanomien artikkelit Suomen NATO-jäsenyydestä ja suunnitteilla olevasta Suomen ja Yhdysvaltain DCA-sopimuksesta. Sen jälkeen kirjoita 150–200 sanaa pitkä tiivistelmä, jonka otsikkona on Suomen muuttuva turvallisuuspolitiikka. Pohdi siinä
- Suomen Nato-jäsenyyden hakemisen taustaa
- Naton keskeisiä turvallisuuspoliittisia ja taloudellisia vaikutuksia Suomeen
- DCA-sopimuksen aiheuttamaa muutosta ja
- Mahdollisia ongelmakohtia em. sopimuksissa Suomen kannalta.
Tehtävä palautetaan opettajalle sp-osoitteeseen toni.uusimaki@edu.kauhava.fi viimeistään 7.12.
- Itsenäisyyspäivän oppitunnit korvataan opiskelemalla itsenäisesti oppikirjan kappale 17 (Unioni yhteistä turvaa etsimässä). Lue kappale ja Pedanetista löytyvä tietoisku asiasta.
- Tee oppikirjasta tehtävät 2
- 2. Miten EU tekee päätökset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta?
● Unionin yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta päätetään monella tasolla.
● Eurooppa-neuvosto luo suuntalinjat, joiden pohjalta Euroopan unionin neuvosto
määrittelee yhteiset toimet ja kannat eri asioihin.
● Päätösten täytyy yleensä olla yksimielisiä.
● Jokaisella jäsenmaalla on veto-oikeus ulko- ja turvallisuuspoliittisiin päätöksiin, eli ne voivat
estää päätösten toteutumisen. Tämä korostaa jäsenmaiden hallitusten roolia.
● Päätökseen kuitenkin riittää, ettei mikään jäsenmaa aktiivisesti vastusta sitä.
● Päätöstä vastustava jäsenmaa voi jättäytyä päätöksen ulkopuolelle, jolloin sen ei tarvitse
estää sitä, mutta se ilmaisee eriävän kantansa asiaan.
● EU:n neuvostoon kuuluva ulkoasiainneuvosto tekee päätökset käytännön asioissa, joita
voivat olla esimerkiksi kriisinhallintaoperaatiot tai humanitaariset katastrofit - Tehtävä 6: opiskelijan oma vastaus
- Esim. Sotilaallinen kriisinhallinta Malissa, Afrikassa
- Etsi netistä tieto siitä, mitä on Suomen harjoittama JEF-yhteistyö.
Lehtiartikkelit:
Helsingin Sanomat 4.4.2023: Suomi liittyi Natoon. Lue tästä historiallisesta päivästä: https://www.hs.fi/politiikka/art-2000009501051.html
Helsingin Sanomat 4.4.2023: 20 vastausta Natosta.
Helsingin Sanomat 2.11.2023: "Harmaat alueet ovat vaaran alueita"
Helsingin Sanomat 30.10. Merkittävä sopimus puolustusyhteistyöstä lähes valmis. Lue tästä lisää: https://www.hs.fi/politiikka/art-2000009956459.html
Helsingin Sanomat 31.10. Periaatteellisesti merkittävä sopimus. Lue lisää: https://www.hs.fi/politiikka/art-2000009959003.html
Helsingin Sanomat 27.11.2023. TP-Utva puoltaa Suomen ja USA:n DCA-sopimusta
Liitteet:
17: Unioni yhteistä turvaa etsimässä
Liitteet:
18: Maailma Euroopan ympärillä
Liitteet:
Kurssisuunnitelma (YH3) syksy 2023
Liitteet:
EU-jäsenmaiden esittely
Alankomaat, Linda
Belgia, Eveliina
Bulgaria, Maiju
Espanja, Milla
Irlanti, Emma
Italia, Miisa
Itävalta, Iiro
Kreikka, Tiia
Kroatia, Elli
Kypros, Siiri
Latvia, Mika
Liettua, Oona
Luxemburg,
Malta, Kalle
Portugali, Tatu
Puola, Kaapo
Ranska, Enni
Romania,
Ruotsi, Eerika
Saksa, Lauri
Slovakia, Ossi
Tanska, Taavi
Tshekin tasavalta, Sonja
Unkari,
Viro, Maiju
Liitteet:
Käsitekertaus
Liitteet:
Luku 19 - Maailma muuttuu
Tutustu raporttiin ja siitä tehtyyn Ylen uutiseen tässä.
Megatrendit 2017 (Sitra)
Kohuraportti 2019
https://yle.fi/uutiset/3-10784895
Liitteet:
Kertausvideo EU:sta ja erityisesti Euroopan parlamentin merkityksestä
Luku 20: Pakolaisuus EU:ssa
Liitteet:
Euroopan unionin yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka
Tutustu sen jälkeen powerpoint-esitykseen ja Lissabonin sopimukseen sisältyvään oheiseen turvallisuuspoliittiseen aineistoon.
Liitteet:
Maanantaiksi 13.5.
Katso myös video siitä, miksi hintavakaus on tärkeää.
Lue myös Helsingin Sanomien artikkeli Euroopan keskuspankin pääjohtajan reaktiosta presidentti Trumpin hyökkäyksen Yhdysvaltain keskuspankkia Federal Reserveä vastaan tästä.
EUROOPAN KESKUSPANKKI (EKP)
Rahapolitiikka - keskuspankin korkoase
- Rahapolitiikalla keskuspankki pyrkii vaikuttamaan rahan kokonaiskysyntään säätelemällä rahan määrää ja korkoja
- EKP on riippumaton. Se ei siis saa ottaa huomioon minkäänlaisia neuvoja esimerkiksi jäsenmaiden hallituksilta tai yrityksiltä
Tärkeimmät tehtävät
- setelinanto-oikeus
- rahapolitiikka
- valuuttavarannosta huolehtiminen
- maksu- ja rahoitusjärjestelmien kehittäminen
- taloudellinen tutkimus ja tilastonti
- yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa
Keskeiset tavoitteet
- Pyrkimys on ylläpitää hintavakautta. Tavoite on, että kuluttajahintojen nousuvauhti pysyy alle kahdessa prosentissa vuodessa
- Mitä paremmin tässä onnistutaan, sitä helpompi kuluttajien ja yritysten on ennakoida taloutensa tilaa tulevaisuudessa
- Korkotason säätely (ohjauskorot)
- Rahan määrän säätely (maksuvalmiusjärjestelmä)
- Valuutan ulkoisen arvon säätely (valuuttainterventiot)
- EKP päättää euroalueen rahapolitiikasta
- Suomen Pankki on osa Euroopan keskuspankkijärjestelmää (EKPJ). Suomi ja Suomen Pankki menettivät euron myötä itsenäisen rahapoliittisen vallan
- Silti Suomen Pankin pääjohtaja (nyt Olli Rehn) on EKP:n neuvoston jäsen, joten hän päättää osaltaan euroalueen yhteisestä rahapolitiikasta. Näin hän on mukana ohjaamassa euroalueen ja samalla Suomen korkotasoa.
Hyödyt:
- Euro on tuonut vakautta Suomen rahoitusmarkkinoille ja koko talouteen
- Suomi on päässyt päättämään euroalueen yhteisestä rahapolitiikasta
- Korot ovat pysyneet alhaisina ja inflaatio matalana
- Matkustaminen ja hintojen vertailu on euroalueella helppoa, koska eri valuuttoja ei tarvitse ottaa huomioon
- Yhteisvaluutta on lisännyt yritysten välistä kilpailua euroalueella
- Kaupankäynti euroalueella on lisääntynyt. Yrityksillä ei enää ole kurssivaihtelusta syntyneitä riskejä
- Edellä mainitut tekijät ovat lisänneet Suomen talouskasvua
- Euron myötä Suomen Pankki menetti raha- ja valuuttapoliittiset oikeutensa
- EKP:n rahapolitiikka määräytyy koko euroalueen ehdoilla. Tällöin suurten maiden mielipiteet rahapolitiikassa ovat keskeisiä.
- Suomen kannalta on ongelmallista, jos Suomen suhdannetilanne on ristiriidassa suurten maiden kanssa. Silloin korkoja voidaan muuttaa Suomen kannalta jopa väärään suuntaan.
- Moni olisi halunnut säilyttää markan myös tunnesyistä.
- Moni vastustaa euroa siksi, että yhteisen rahan nähdään vahvistavan EU:n liittovaltiokehitystä
- Euroopan pitkittynyt velkakriisi on lisännyt eurovastaisuutta monessa maassa, myös Suomessa. (esim. tuet Kreikalle)
Liitteet:
Tuntitehtäviä artikkelista Miksi tullit hermostuttavat?
ja etsi vastaukset alle- tai päälleviivaamalla sekä numeroimalla seuraaviin kysymyksiin:
1. Mitä Trump aikoo tehdä 10.5.19?
2. Mitä tuontitullilla tarkoitetaan?
3. Millaisia seurauksia tuontitullien korotuksella Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppakiistassa voi olla maille itselleen ja maailmantaloudelle?
4. Millaisia vaikutuksia Trumpin kauppapolitiikalla voi olla Suomelle?
5. Perustele näkemys, että Yhdysvaltain kauppapolitiikka on muuttunut presidentti Trumpin aikana protektionistiseen suuntaan?
6. Kuka maksaa lopulta tuontitullien korotukset?
7. Millä asioilla Yhdysvallat perustelee tulleja?
Artikkeli Kauppasota iskisi Suomessa pahiten autonvalmistukseen
8. Millaisia vaikutuksia EK ja ETLA ennustavat Suomelle ja Euroopalle, jos Yhdysvallat korottaa tuontitullejaan?
Euroopan kartta 2018
III EU-kansalaisuus ja globaali vaikuttaminen
Liitteet:
Unionimaiden vertailu: alkutuotannon osuus ja bruttokansantuote
Liitteet:
Uutisraportin ohjeet
UUTISRAPORTTI
Aihe1: Euroopan parlamentin vaalit TAI
Aihe 2: Hallituksen muodostaminen Suomessa
Seuraa yhtä sanomalehteä ja yhtä sähköistä viestintä (tv, radio, teksti-tv, internet) päivittäin.
Laadi seurantasi pohjalta 3-5 sivuinen uutisraportti.
Rakenne:
- Johdanto
- Raportointi
- päivittäisestä uutisvirrasta
- Yhteenveto
- enintään ½ sivua, mitä seuranta-aikana tapahtunut
- oma perusteltu arviosi europarlamenttivaalien vaikutuksesta EU:n asemaan ja Suomeen TAI tulevan hallituksen ohjelmallisista tavoitteista.
Palautus: Uutisseuranta päättyy maanantaina 20.5. Raportin palautus viimeistään keskiviikkona 22.5.2019.
Johdanto teemaan Eurooppa ja eurooppalaisuus
Liitteet:
Suomen EU-kansanäänestys
Liitteet:
Suomen politiikka Euroopan unionissa
Liitteet:
EU Lissabonin sopimuksen (2009) jälkeen
Oppimispolku jaksoon 5, Forum 3
Yleisradio
https://yle.fi/uutiset/3-8983053
the Guardian-lehti
https://www.theguardian.com/business/2016/jun/26/brexit-is-the-rejection-of-globalisation
CNBC
https://www.cnbc.com/2016/06/28/how-brexit-impacts-globalization.html
Trumpin suhde globalisaatioon:
Iltasanomat
https://www.is.fi/taloussanomat/porssiuutiset/art-2000001949433.html
Liitteet:
Europarlamentin jäsenen ja valtioneuvoston ministerin palkat ja korvaukset
Mepin tulot
2. Ministerin palkkiot
Ministerin palkkio
3. Helsingin ylipormestarin palkka
Ylipormestarin ja apulaispormestareiden palkka
Videoita EU:n toimielimistä ja lainsäädännöstä
Euroopan komissio
2. Näin se toimii: Euroopan parlamentti
Euroopan parlamentti
3. Kuinka laki syntyy EU:ssa
Eurolain synty
Liitteet:
Kotitehtävät ja 29.9. tuntitehtävät
lue perjantaiksi 29.9. digitaalisesta oppikirjasta luku 2: Eurooppa yhdentyy. Tee myös tehtävät 2 (liittyy sotiin) ja neljä.
Perjantaina 29.9. joudun lähtemään oppituntien sijasta esimieskokoukseen Härmän kuntokeskukseen. Teette sillä aikaa luokassa seuraavat tuntitehtävät:
I. Esseetehtävä:
1. Minkälaisia ehtoja Euroopan unionin jäseneksi liittyvän valtion tulee täyttää? (YO-t7_s15)
II. Muut tuntitehtävät: käytä oppikirjaa ja nettiä apuna
2. Selvitä, mitkä maat ovat hakeneet jäsenyyttä Euroopan Unionissa ja missä vaiheessa ollaan parhaillaan menossa.
3. Tiivistä EU-jäsenneuvotteluiden kulku neljään kohtaan.
4. Laadi kolmenkymmenen sanan julistus
a) unionin laajenemisen puolesta
b) unionin laajenemista vastaan
Terv. Toni Uusimäki
Liitteet:
Yhdentymiskehityksen nykyiset haasteet
Esimerkiksi seuraavia asioita voi käsitellä:
● sopimusviidakon perkaaminen
● kysymys vallasta unionin ja jäsenvaltioiden kesken; jäsenvaltioiden liitto vai liittovaltio (kiista ylikansallisuudesta)
● kysymys suurten ja pienten jäsenvaltioiden asemasta
● Saksan painoarvo liian suuri?
● unionin kyky toimia yhtenäisesti heikentynyt
● kysymys eriytyvästä integraatiosta (Kuinka paljon unioni kestää?)
● brexitin vaikutukset EU:lle (Hajottaako vai tiivistääkö Britannian mahdollinen ero EU:ta?)
● talouden eriaikainen kehitys jäsenvaltioissa (Kestääkö EU sitä?)
● eurokriisi
● joidenkin maiden (Unkari, Puola) lipeäminen EU:n arvoista ja oikeusvaltioperiaatteista
● populistiset ja nationalistiset poliittiset liikkeet
● demokratiavaje
Yhdentymiskehityksen haasteita ennen ja jälkeen vuoden 2019 europarlamenttivaalien
Kotitehtävä globalisaatiosta torstaiksi 9.5.19
pohdi globalisaation eli maapalloistumisen vaikutuksia omassa arkipäivässäsi.
Vastauksia globalisaatiokysymyksiin löydät liitteestä.
Ohessa hyvä linkki tulevaisuuden ammateihin ja syntyviin muutoksiin.
https://yle.fi/uutiset/3-10156148
Liitteet:
Kuva-analyysitehtävä Täydellinen eurooppalainen
Liitteet:
Kirjoita vastauksesi Täydellisestä eurooppalaisesta tälle keskustelualueelle
tulevat?
2) Minkälaisia käsityksiä sinulla on Euroopan eri kansallisuuksista?
Muistuttavatko ne pilapiirroksen olettamuksia?
3) Ovatko ranskalaiset huonoja autokuskeja, suomalaiset hiljaisia ja
ruotsalaiset joustamattomia? Perustele.
Euroopan unionin aluepolitiikka
1. Tutustu Euroopan unionin aluepolitiikkaan liitetiedostona olevan julkaisun perusteella. Laadi sen jälkeen EU:n aluepolitiikasta 200-250 sanan tiivistelmä.
Lähetä tiivistelmä kaksoistunnin lopussa opettajalle meiliosoitteeseen citdon@gmail.com.
Terv. Toni U.
Liitteet:
Euroopan unionin maatalouspolitiikka (CAP)
Liitteet:
Harjoituskokeen vastauksia word-muodossa
Liitteet:
Euroopan unionin talousarvio
http://europa.eu/pol/financ/index_fi.htm
EU:n budjettiluonnos 2016
https://www.youtube.com/watch?v=zDVfCUthOdA
EU:n budjetti selitettynä piirrettynä:
https://www.youtube.com/watch?v=a5kF78h-vcg
EU ja vapaa liikkuvuus
Liitteet:
Maahanmuuttajat
Liitteet:
Kahden EU:n jäsenmaan esittely
Liitteet:
Eurooppalaisuus ja Euroopan unioni (YH4)
Kurssi perehdyttää opiskelijat Euroopan unionin toimintaan, yksittäisen kansalaisen asemaan yhdentyvässä Euroopassa sekä kannustaa osallistumaan ajankohtaiseen Euroopan unionista käytävään keskusteluun.
Tavoitteet
Kurssin tavoitteena on, että opiskelija
-
saa monipuolista ja syventävää tietoa Euroopan unionista ja sen toiminnasta
-
oppii toimimaan Euroopan unionin kansalaisena
-
tuntee Euroopan yhdentymisen tarjoamia etuja ja haittoja, mahdollisuuksia ja uhkia
-
osaa hankkia Euroopan unionia ja kansalaisia koskevaa vertailevaa tietoa
-
ymmärtää Euroopan yhdentymisen vaikutuksen oman elämänsä ja Suomen poliittisen järjestelmän kannalta.
Keskeiset sisällöt
Eurooppalainen identiteetti
-
yhteiset eurooppalaiset arvot
-
Euroopan unionin kansalaisuus
Vaikuttaminen ja vallankäyttö Euroopan unionissa
-
Euroopan unionin päätöksentekojärjestelmä
-
suomalaiset Euroopan unionin päätöksentekojärjestelmässä
-
erilaiset jäsenet
Euroopan unionin alueelliset vaikutukset
-
nuorten opiskelu ja työnteko EU:ssa
-
alueitten unioni kansalaisen näkökulmasta
Euroopan unionin haasteet
-
EU:n laajeneminen
-
yhteinen turvallisuuspolitiikka
-
EU ja globaalit järjestelmät
Kurssin tavoitteet ja sisältö
Hei,
Tervetuloa opiskelemaan verkossa Euroopan yhdentymiseen liittyviä asioita.
Suomi on ollut Euroopan unionin jäsenmaa vuoden 1995 alusta. Vaikka EU:sta on tullut osa arkeamme, se koetaan yhä varsin etäiseksi suomalaisten keskuudessa.Tämän verkkokurssin tavoitteena on valaista monipuolisesti Euroopan yhdentymiseen liittyvää kehitystä. Tarkoitus on lähestyä EU:ta mahdollisimman käytännönläheisesti niin nuoren kuin kansalaisenkin näkökulmasta. Verkkokurssin oppimistehtävien ja muun opetusmateriaalin, keskustelufoorumeiden ja reaaliaikaisten chat-istuntojen avulla on tarkoitus löytää yhteyksiä oman elämäsi ja Euroopan unionin välille.
Kurssin tavoitteet ovat seuraavat:
1. Antaa opiskelijalle hyvät tiedot Euroopan yhdentymiseen liittyvästä kehityksestä sekä kansalaisen asemasta Euroopan unionissa.
2. Perehdyttää opiskelija EU:n asemaan taloudellisena ja poliittisena globaalina toimijana maailmantaloudessa.
3. Valottaa Euroopan integraation nykyisiä haasteita ja mahdollisia tulevia kehityspolkuja.
4. Kehittää valmiuksia verkko-opiskeluun Pedanet-ympäristössä osittain yhteistoiminnallisin keinoin.
Kurssin keskeinen sisältö:
- Etenemisjärjestys noudattaa varsin tarkkaan kurssilla käytettävän oppikirjan Kansalainen ja Eurooppa jäsentelyä. Oppimistehtävillä tarkastelua voidaan kuitenkin laajentaa ja monipuolistaa.
1. Eurooppalaisuutta etsimässä (5h)
- Eurooppalaisuutta tarkastellaan liittämällä opetus historian opinnoissa hankittuihin tietoihin. Opiskelijoiden omia kokemuksia ja näkemyksiä eurooppalaisuudesta kartoitetaan. Samalla pohditaan sitä, missä kulkevat Euroopan rajat.
- Tiedollinen ydin: Eurooppalainen perintö, Euroopan unionin kansalaisuus ja sen tuomat oikeudet.
- Euroopan unionin kasvua tarkastellaan historiallisen kehityksen pohjalta. Unionin rakenne esitetään selkeästi ja yksinkertaisesti.
- Tiedollinen ydin: Euroopan unionin kaksi pilaria, erityisesti Euroopan sisämarkkinat sekä talous- ja rahaliitto.
- Opiskelijat saavat pohtia, kenellä on todellinen päätösvalta EU:ssa. Suomen ja suomalaisten mahdollisuudet vaikuttaa unionissa ja ajaa omia asioitaan korostuvat. Euroopan unionia koskevaa tietoa sovelletaan arkeen.
- Tutustutaan kauhavalaisen Mepin Kyösti Virrankosken työhön Euroopan parlamentissa
- Tiedollinen ydin: Miten Euroopan unionin päätökset syntyvät ja miten Suomi voi niihin vaikuttaa.
- Tarkastellaan eri puolilla Eurooppaa olevia alueita tai etnisiä vähemmistöjä ja niiden mahdollisuuksia ajaa oikeuksiaan unionissa. Pääpaino on paikallisten ihmisten, yritysten ja poliitikkojen mahdollisuudessa saada äänensä kuuluviin unionin hallintoelimissä.
- Aisaparin edustajan ja/tai Eurooppa-tiedotuksen aluetiedottajan vierailu tai haastattelu
- Tiedollinen ydin: Euroopan unionin eri alueita koskevan tiedon syventäminen ja unionia koskevan tiedon liittäminen paikalliselle tasolle
- Pohditaan EU:n lähitulevaisuuden haasteita. Mitkä asiat koetaan unionissa tärkeäksi Suomen puheenjohtajuuskauden jälkeen? Miten EU pystyy vastaamaan maailmantalouden globalisaation ja ilmaston lämpenemisen kaltaisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin. Voiko harmaantuva Eurooppa pärjätä kilpailussa nuorekkaiden ja dymaamisten Aasian valtioiden kanssa?
- Tiedollinen ydin: Unionin tulevaisuuden arvioiminen ja sen liittäminen oman toimintaympäristön kehittämiseen
Tietoa Yh3-kokeeseen liittyen
tämän päivän oppitunnilla kävimme läpi luvun VII asioita EU:n tulevaisuuteen liittyen. Oheisista liitetiedostoista toinen liittyy Euroopan tulevaisuuteen, toinen viime kevään yhteiskuntaopin mallikokeeseen, josta kannattaa tarkastella tehtävää 3 Euroopan parlamentista ja sen tehtävistä.
Kokeen rakenne on seuraava:
1. Käsitetehtävä tai monivalintatehtävä 10/20p
2. Perustelutehtävä 20p
3. Esseetehtävä 20/vastataan toiseen vaihtoehtoon
4. Essee- tai dokumenttitehtävä 30p/tehtäviä 3/vastaus yhteen