Motorinen kehitys
3–4-vuotiaan liikunnallinen kehitys
3-vuotiaasta kouluikään perustaidot vahvistuvat ja lapsi oppii yhdistelemään niitä. Taitojen karttuessa lapsi pystyy esimerkiksi juoksemaan ja heittämään yhtä aikaa.
3-vuotiaalla kävely ja juoksu alkavat olla jo varsin varmoja ja hän harjoittelee entistä enemmän kiipeilemistä sekä muita liikunnallisia perustaitoja kuten kuperkeikkaa. Tässä iässä lapsen motoriset taidot alkavat olla kypsiä kolmipyöräisellä pyörällä polkemisen harjoitteluun. Tämän ikäinen on usein innokas ja reipas liikkuja ja haluaa tehdä ennätyksiä. Hän hallitsee liikkeitään aiempaa paremmin. Useimmat osaavat hypätä tasajalkaa ainakin yhden hypyn verran ja seistä hetkisen yhdellä jalalla. Jotkut lapset ovat erityisen innostuneita kävelemään varpaillaan. Hän pystyy jo kävellä etu- ja takaperin sekä sivuttain, sekä varpaillaan 2-3 askelta. Lapsi nousee portaat ylöspäin vuorotahtisesti, alaspäin tasatahtia. Lapsi seisoo yhdellä jalalla noin 1s ajan ja osaa hypätä yksittäisen tasajalkahypyn. Yhdellä jalalla lapsi voi myös jo osata hypähtää muutaman kerran. Lapsi osaa myös heittää pallon molemmilla käsillään ja ottaa ison pallon kiinni syliinsä. Lapsi potkaisee pysähtynyttä palloa voimakkaasti. Lapsi saattaa ajaa potkupyörää, kolmipyöräistä pyörää tai apupyörillä varustettua polkupyörää. Lapsi tarvitsee tilaa ja välineitä leikkeihinsä sekä sisällä että ulkona. Moni 3-vuotias pystyy jo riisumaan ja pukemaan itse helppoja vaatteita. Kengät voi vielä kuitenkin sujahtaa vääriin jalkoihin ja nauhoja on vaikea solmia. Sorminäppäryys kehittyy, ja lapsi on innokas tekemään asioita käsillään: askartelee, piirtelee, harjoittelee kiertämään korkkeja auki. Kuvat eivät vielä välttämättä aikuisen mielestä esitä mitään, mutta lapsella voi olla asiasta oma käsitys. Lapsi voi vielä vaihdella kynää oikeaan ja vasempaan käteen.
4-vuotias lapsi juoksee sujuvasti ja osaa jo kääntyä kulmissa. Lapsi kulkee portaat ylös ja alas reippaasti vuorotahtisesti. Lapsi kiipeilee puolapuilla sujuvasti ylös ja alas. Lapsi hyppii yhdellä jalalla noin 5 kertaa ja tasajalkahyppyjä onnistuu jo noin 10 peräkkäin. Lapsi oppii myös x-hypyt. Yhdellä jalalla seisominen onnistuu jo noin 5s ajan. Lapsi oppii potkaisemaan ja heittämään palloa sekä muita liikuntavälineiden käsittelytaitoja. Palloa lapsi heittää ja ottaa kiinni jo muutamia kertoja putkeen, pallo otetaan kiinni joko syliin tai käsiin. Myös liikkuvan pallon potkaisu alkaa luonnistua. Lapsi harjoittelee pyöräilyä apupyörien avulla tai ilman. Myös erilaisten liikunnallisten perustaitojen yhdistelyä harjoitellaan kuten vauhdista hyppäämistä. Lapsen sorminäppäryys kehittyy ja hän osaa esimerkiksi pujottaa helmiä lankaan.
Kaikki lapset kehittyvät omassa tahdissaan, kehitys riippuu niin perintötekijöistä, kuin lapsen ympäristöstäkin. Kuitenkin mitä nuorempi lapsi on kyseessä, sitä pienempiä noiden kehitysvaiheiden välisten erojen tulisi olla. Esimerkiksi kuukauden viive motorisessa kehityksessä 2kk ikäisellä lapsella on jo melko suuri, mutta 5v lapsella kuukauden viive ei merkitse mitään. Motorisen kehityksen erot ja viiveet tulee siis osata suhteuttaa lapsen ikään ja kehityksen aiempaan tahtiin, tämän osaa parhaiten tehdä lasten kehitykseen perehtynyt fysioterapeutti.
Parhaiten voit tukea lapsesi motorista kehitystä antamalla hänelle mahdollisuuksia liikkua mahdollisimman monipuolisesti, vauhdikkaasti ja luovasti. Lapselle tulee taata turvallinen ympäristö harjoitella erilaisia taitoja ja temppuja, mutta kaatumisetkin kuuluvat asiaan. Mitä jos seuraavan kerran lapsen kiivetessä pöydälle tai puuhun et nostaisikaan häntä alas, vaan tarkkailisit pääseekö hän laskeutumaan itsenäisesti? Tai lapsen hyppiessä sohvalta lattialle et kieltäisikään puuhaa, vaan kannustaisit lasta hyppäämään vielä hiukan pidemmälle? Me aikuiset voimme omalta osastamme edistää lapsen motorista kehitystä kannustaen ja motivoiden lasta liikkumaan.