4.3 Opetuksen yhteiset tavoitteet ja oppimiskokonaisuudet
Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteet
Oppimiskokonaisuuksina toteutetun opetuksen tavoitteena on tukea lasten kokonaisvaltaista kasvua ja hyvinvointia sekä tarjota monipuolinen perusta heidän osaamisensa edistymiselle. Leikki ja muut lapsille ominaiset tavat oppia ja työskennellä ovat opetuksen ja toiminnan lähtökohtana. Oppimiskokonaisuuksien kesto ja toteutustapa vaihtelevat valitun aihepiirin, tilanteen ja lasten oppimisen etenemisen mukaan. Lapset osallistuvat oppimiskokonaisuuksien suunnitteluun ja toteutumisen arviointiin opettajan ohjauksessa.
On tärkeää, että jokaisella lapsella on mahdollisuus oppia ja työskennellä omaan tahtiinsa sekä kehittää taitojaan vuorovaikutuksessa toisten lasten, opettajan ja muun henkilöstön kanssa monipuolisissa oppimisympäristöissä. Oppimiskokonaisuuksien tehtävä on tarjota lapsille uusia ja innostavia oppimiskokemuksia sekä mahdollisuuksia työskennellä kullekin lapselle sopivia oppimisen haasteita sisältävien tehtävien parissa. Opetuksessa otetaan huomioon lasten erilaiset tuen tarpeet ja annetaan lapsille riittävästi tukea heti
tuen tarpeen ilmetessä.
Tässä luvussa kuvatut opetukselle asetetut yhteiset tavoitteet on ryhmitelty viideksi kokonaisuudeksi. Kuhunkin kokonaisuuteen on koottu tavoitteita, joilla on toisiinsa liittyviä
opetuksellisia ja kasvatuksellisia tehtäviä. Eri kokonaisuuksien tavoitteita ja sisältöjä yhdistellään pedagogisesti tarkoituksenmukaisella tavalla esiopetuksen oppimiskokonaisuuksia
muodostettaessa.
![Esi OPS.PNG](https://peda.net/laukaa/laukaaeops/4etp/4oytjo/eljo/esi-ops.png:file/photo/4463b31d4dca298be0e918e93f95830471a30bf4/Esi%20OPS.PNG)
Lasten oppimisedellytykset, sosiaaliset taidot ja myönteinen minäkuva vahvistuvat, kun hesaavat valmiuksia ympäröivän maailman . Nämä valmiudet kehittyvät, kun lapset tutkivat, tulkitsevat ja ilmaisevat itseään ja maailmaa erilaisia ilmaisun taitoja harjoittelemalla.
Harjoittelu tukee myös lasten keskittymiskyvyn ja itsesäätelytaitojen kehittymistä. Esiopetuksen tehtävä on kehittää lasten ilmaisua musiikillisen, kuvataiteellisen, käsitöiden sekä suullisen ja kehollisen ilmaisun perustaitoja harjoittelemalla. Kulttuurin ja ilmaisun eri muotoihin tutustuminen vahvistaa lasten osallistumisen ja vaikuttamisen taitoja sekä monilukutaidon kehittymistä. Eri ilmaisumuotojen käyttö esiopetuksen arjessa ja juhlissa tarjoaa mahdollisuuksia tuoda esille kulttuurista monimuotoisuutta ja iloita siitä.
Kokonaisuuteen liittyvät opetuksen yleiset tavoitteet
Esiopetuksessa lapsia rohkaistaan ja ohjataan käyttämään ilmaisun eri muotoja. Opetus suunnitellaan niin, että lapset saavat elämyksiä taiteesta sekä kokemuksia luovasta prosessista ja siihen kuuluvasta suunnittelun, toteutuksen ja arvioinnin kokonaisuudesta. Toiminnan lähtökohtana ovat lasten aistimukset, havainnot ja kokemukset. Lapsia kannustetaan kertomaan ideoistaan, työskentelystään ja niihin liittyvistä erilaisista kokemuksista. Toiminnan tuotoksia tarkastellaan yhdessä, ja yhteinen tekeminen näkyy oppimisympäristöissä. Lasten ilmaisussa ja työskentelyn dokumentoinnissa käytetään monipuolisesti erilaisia materiaaleja ja välineitä. Opetuksessa hyödynnetään monipuolisesti eri oppimisympäristöjä ja lähiseudun kulttuuritarjontaa.
Yksityiskohtaisemmat tavoitteet
Esiopetuksen musiikillinen toiminta on monipuolista ja moniaistista, ja sen tavoitteena on vahvistaa lasten kiinnostusta ja suhdetta musiikkiin. Lapsille tarjotaan kokemuksia heidän omista musiikillisista taidoistaan laulun, tanssin, liikkeen, soiton ja oman
musiikin luomisen avulla. Heidän kanssaan opetellaan lauluja ja tutustutaan eri musiikkityyleihin ja soittimiin. Musiikilla leikitään, kokeillaan ja improvisoidaan. Lasten kanssa havainnoidaan äänen tasoa, kestoa, voimaa ja sointivärejä musiikillisessa toiminnassa. Opetus tarjoaa lapsille kokemuksia musiikin tekemisestä yhdessä.
Esiopetuksessa harjoitellaan käsitöiden tekemistä ja erilaisten työvälineiden käyttöä. Lapsia innostetaan käsitöiden tekemiseen. Lasten kanssa kokeillaan sekä kovien että pehmeiden materiaalien käyttöä ja opetellaan niiden käsittelyssä tarvittavia tekniikoita ja perustaitoja. Lapsia rohkaistaan suunnittelemaan ja toteuttamaan erilaisia käsitöitä mielikuvituksensa ja omien taitojensa puitteissa yhdessä toisten kanssa. Lapset suunnittelevat ja valmistavat opettajan ohjauksessa myös pitempikestoisen käsityön. Työskentelyssä voidaan hyödyntää paikallisia tai lapsiryhmän taustoihin liittyviä käsityöperinteitä.
Esiopetuksessa tuetaan lasten kuvallisen ajattelun ja kuvailmaisun kehittymistä tekemällä, tulkitsemalla ja arvioimalla erilaisia kuvia. Opeteltava asia suunnitellaan lasten kokemusmaailmasta ja kiinnostuksen kohteista lähtien. Lapsia rohkaistaan kokeilemaan
erilaisia kuvan tekemisen tapoja, välineitä ja materiaaleja. Kuvan tekemisen taitoja harjoitellaan moniaistisesti esimerkiksi maalaamalla, rakentamalla ja mediaesityksiä tekemällä. Lasten kanssa havainnoidaan heidän itse tuottamiensa kuvien lisäksi taideteoksia, median kuvia, esineiden muotoilua sekä rakennetun ja luonnon ympäristön kohteita. Lapsia ohjataan tulkitsemaan ja kertomaan ajatuksiaan kuvallisista viesteistä. Kuvia tarkasteltaessa kiinnitetään huomiota esimerkiksi väreihin, muotoihin, materiaaleihin, tekijään, esitysyhteyteen ja kuvien herättämiin tunteisiin.
Lapsia rohkaistaan suulliseen ja keholliseen ilmaisuun monipuolisten harjoitusten ja leikin avulla. Tavoitteena on, että lapset saavat kokemuksia siitä, miten kielellä ja keholla voidaan leikkiä ja viestiä monimuotoisesti. Lasten mielikuvituksesta nousevia tai heidän kokemiaan ja havaitsemiaan asioita työstetään yhdessä ilmaisun keinoin. Opetuksessa hyödynnetään loruja, runoja sekä lasten kirjallisuutta. Lapset saavat kokemuksia sekä spontaanista ilmaisusta että yhteisesti suunnitellusta prosessista. Ilmaisumuotoina voidaan käyttää esimerkiksi draamatoimintaa, sanataidetta ja tanssia.
Kielen rikas maailma
Kieli on lapsille sekä oppimisen kohde että väline. Esiopetusiässä kielestä tulee yhä vahvemmin lasten ajattelun, ilmaisun ja vuorovaikutuksen väline, jonka avulla he jäsentävät arkeaan ja rakentavat maailmankuvaansa. Esiopetuksen tehtävä on tukea lasten kielellisten taitojen
kehitystä kokonaisvaltaisesta kielen merkityksen hahmottamisesta kohti yksityiskohtaisempaa kielen rakenteiden ja muodon havaitsemista. Keskeistä on vahvistaa lasten kiinnostusta ja uteliaisuutta puhuttua kieltä sekä lukemista ja kirjoittamista kohtaan. Kielellinen mallintaminen
ja runsas myönteinen palaute ovat tärkeitä oppimiselle. Erilaisten viestien tulkitseminen ja tuottaminen suullisesti ja viestinnän välineitä käyttäen ovat osa vähitellen kehittyvää monilukutaitoa sekä tieto- ja viestintäteknologista laaja-alaista osaamista. Esiopetuksessa
lasten kielellisen ja kulttuurisen taustan monimuotoisuus tunnistetaan, sitä kunnioitetaan ja sen jatkuvuutta tuetaan. Eri kielten havainnointi tukee lasten kielitietoisuutta sekä kulttuuriseen osaamiseen ja vuorovaikutukseen liittyvän laaja-alaisen osaamisen kehittymistä.
Kokonaisuuteen liittyvät opetuksen yleiset tavoitteet
Esiopetuksen tavoitteena on edistää lasten kielellistä kehitystä ja vuorovaikutustaitoja sekä vahvistaa heidän kiinnostustaan kieliin ja kulttuureihin. Lasten kielellisen tietoisuuden kehittymistä edistetään kielellä leikkien, loruillen sekä tutustuen monipuolisesti
puhuttuun ja kirjoitettuun kieleen. Lasten kehittyvää luku- ja kirjoitustaitoa tuetaan leikkien ja toiminnallisten harjoitusten avulla. Opetus ja oppimisympäristöt suunnitellaan niin, että niissä on lapsille runsaasti mahdollisuuksia havainnoida, tutkia ja kokeilla puhuttua ja kirjoitettua kieltä sekä laajentaa sanavarastoaan. Opetuskielen lisäksi esiopetuksessa havainnoidaan muita kieliä. On tärkeää, että lapset, joiden äidinkieli on muu kuin esiopetuksen kieli, saavat vahvan tuen opetuskielen taidon kehittymiselle ja samalla kokemuksen, että heidän kotona puhumansa kieli on tärkeä ja arvokas.
Yksityiskohtaisemmat tavoitteet
Lasten suomen/ ruotsin/ saamen/ viittomakielen taidon kehittymistä tuetaan monipuolisesti esiopetuksen aikana.x
Opetus tarjoaa lapsille mahdollisuuksia harjoitella kuuntelemista ja puhumista erilaisissa tilanteissa. Heitä ohjataan kertomaan ja keskustelemaan sekä eläytymään, ymmärtämään ja muistamaan kuulemaansa. Sanojen merkityksiä pohditaan yhdessä ja sanoilla
leikitellään. Yhteisissä keskusteluissa lapset kehittävät taitojaan kysyä, päätellä ja arvioida kuulemaansa. Lapsia innostetaan tarinoiden tekemiseen ja taitoa harjoitellaan esimerkiksi saduttamalla tai digitarinoita tekemällä.
Lapsille luetaan erilaisia tekstejä ja niistä keskustellaan yhdessä. Tämä auttaa lapsia ymmärtämään lukemisen merkitystä. Opettajan mallintamisen ja erilaisten harjoitusten avulla lapset saavat kokemuksia siitä, miten puheen voi muuttaa kirjoitetuksi kieleksi ja kirjoitetun kielen puheeksi. Kirjoitettua ja puhuttua kieltä tutkitaan yhdessä. Lapsia ohjataan havaitsemaan, että puheen voi jakaa pienempiin osiin, kuten sanoihin, tavuihin ja äänteisiin.
Lasten lukutaidon kehittymistä tuetaan järjestämällä heille mahdollisuuksia leikilliseen
kirjoittamiseen ja omien tekstien tuottamiseen tieto- ja viestintäteknologiaa käyttäen.
Lapsia innostetaan yhdessä ja omatoimisesti tunnistamaan ja tuottamaan eri tavoin kirjaimia, sanoja ja tekstejä taitojensa ja mielenkiintonsa mukaisesti heille mielekkäissä asiayhteyksissä.
Opetuksessa käytetään monipuolisesti lastenkirjallisuutta. Lapsia rohkaistaan tutkimaan ja lukemaan oman taitonsa mukaisesti erilaisia tekstejä sekä kertomaan ja ilmaisemaan eri tavoin kuulemastaan tai lukemastaan.
Erilaisten leikkien ja harjoitusten avulla tuetaan lasten hienomotoristen taitojen kehittymistä sekä heidän kykyään hahmottaa tilaa ja suuntia. Lapsia ohjataan tarkoituksenmukaiseen kynäotteeseen ja näppäimistöjen käyttöön.
Esiopetuksessa tuetaan lasten kielellisiä valmiuksia havainnoimalla eri kieliä yhdessä lasten kanssa. Erityisesti tarkastellaan lapsiryhmässä ja lähiympäristössä puhuttuja kieliä. Näin tuetaan lasten kielitietoisuuden ja oman kielellisen ja kulttuurisen identiteetin kehittymistä. Samalla lapsia autetaan havaitsemaan ympäröivän maailman kielellinen ja kulttuurinen rikkaus ja kiinnostavuus. Opetuksessa voidaan käyttää esimerkiksi erikielisiä lauluja, leikkejä ja viittomia.
Minä ja meidän yhteisömme
Lasten elinpiiri laajenee heidän kasvaessaan. Kodin perinteiden, toimintamallien, arvojen ja katsomusten lisäksi lapset kohtaavat toisenlaisia tapoja ajatella ja toimia. Esiopetuksen tehtävä on vahvistaa lasten valmiuksia ymmärtää yhteiskunnan monimuotoisuutta ja toimia siinä. Aihetta lähestytään historiallisesta ja yhteiskunnallisesta sekä etiikan ja katsomusten näkökulmista. Lähiyhteisön menneisyyttä sekä ajankohtaisia asioita pohtimalla suunnataan lasten mielenkiintoa yhteiskunnallisiin asioihin. Arjen eettisten valintojen pohdinta sekä omien tunnetaitojen kehittäminen ja rakentavan käyttäytymisen harjoittelu vahvistavat lasten vuorovaikutustaitoja. Tutustuminen lähiyhteisön tapoihin sekä uskontoihin ja muihin katsomuksiin yhdessä kokonaisuuden muiden tavoitteiden kanssa tukee lasten kulttuurisen osaamisen ja vuorovaikutustaitojen kehittymistä sekä ajatteluun ja oppimiseen liittyvää laaja-alaista osaamista. Opetuksessa toimitaan yhteistyössä huoltajien kanssa kunkin perheen taustaa, katsomuksia ja arvoja kuullen.
Kokonaisuuteen liittyvät opetuksen yleiset tavoitteet
Tavoitteena on edistää lasten mielenkiintoa yhteiskunnan, erityisesti lähiyhteisön toimintaan ja vahvistaa heidän osallisuuttaan toimintaympäristössään. Lapsia ohjataan havainnoimaan nykyisyyttä ja heille luodaan mahdollisuuksia eläytyä menneisyyden
tapahtumiin ja tilanteisiin. Opetuksessa tuetaan lasten eettisen kohtaamisen ja ajattelun taitoja sekä tunnetaitojen kehittymistä. Lapset tutustuvat opettajan johdolla niin omaan kuin muihinkin lapsiryhmässä tai lähiyhteisössä edustettuina oleviin katsomuksiin ja
uskontoihin sekä niihin liittyviin tapoihin ja perinteisiin. Lapsia rohkaistaan kysymään ja heidän pohdinnoilleen ja ihmettelylle annetaan tilaa. Kokonaisuuden työtapoina korostuvat keskustelut sekä erilaiset eläytymisen mahdollistavat menetelmät.
Yksityiskohtaisemmat tavoitteet
Lasten kanssa tutustutaan johonkin lähiympäristön henkilöön tai kohteeseen historiallisesta näkökulmasta. Aihetta lähestytään havainnollisesti ja moniaistisesti eri ilmaisutapoja hyödyntäen. Lisäksi opetuksessa voidaan käsitellä lapsia kiinnostavia muita historiallisia tapahtumia, henkilöitä, kulttuureja ja kulttuuriperintöä. Tiedon lähteinä voidaan käyttää lähiyhteisön jäseniä, esineistöä ja ympäristöä sekä hyödyntää lasten huoltajien asiantuntemusta omasta kulttuuriperinnöstään. Opetuksessa voidaan hyödyntää myös juhlaperinteitä, kertomuksia, perinneleikkejä ja vanhoja lauluja.
Lasten kiinnostusta yhteiskunnallisiin asioihin herätetään keskustelemalla heitä kiinnostavista lähiyhteisön ja yhteiskunnan ajankohtaisista asioista. Lasten kanssa tutustutaan mediaan ja kokeillaan median tuottamista leikinomaisesti. Mediatarjonnan sisältöä ja todenmukaisuutta pohditaan yhdessä lasten kanssa. Opetuksessa tutustutaan lasten oikeuksiin hyödyntäen YK:n yleissopimusta lapsen oikeuksista. Lasten kanssa laaditaan ja kehitetään esiopetusryhmän sääntöjä. Samalla autetaan lapsia ymmärtämään, että yhteisön säännöt ovat ihmisten luomia sopimuksia. Lähiympäristöä hyödynnetään niin että lapsilla on mahdollisuus aitoon osallistumis- ja vaikuttamiskokemukseen.
Esiopetukseen sisältyy koko ryhmälle yhteistä eettistä kasvatusta. Kasvatus liitetään lasten arkeen ja käytännön tilanteisiin, joihin liittyy tunteita ja eettisiä valintoja. Lapsia ohjataan tunnistamaan tunteitaan, toimimaan ystävällisesti ja vastuullisesti sekä ratkaisemaan rakentavasti lasten keskinäisiä ristiriitatilanteita. Lasten kanssa pohditaan ystävyyttä ja toisten kunnioittamista, ilon ja pelon aiheita, tyttönä ja poikana olemiseen liittyviä oletuksia sekä oikean ja väärän erottamista. Yhteisten keskustelujen lisäksi luontevia tapoja eettiseen kasvatukseen antavat esimerkiksi roolileikit sekä sadut ja median kertomukset. Opetuksessa voidaan hyödyntää sosiaalisia taitoja ja tunnetaitoja kehittäviä opetusohjelmia ja materiaaleja.
Esiopetuksen katsomuskasvatuksessa yhteisen tutustumisen kohteena ovat lapsiryhmässä läsnä olevat uskonnot ja katsomukset. Uskonnottomuutta tarkastellaan esiopetuksessa muiden katsomusten rinnalla. Katsomuskasvatus liitetään arjen asioihin, juhliin ja ajankohtaisiin tapahtumiin, joilla on uskonnollista tai katsomuksellista merkitystä. Tavoitteena on auttaa lapsia ymmärtämään ja kunnioittamaan sekä omia että toisten lasten ja perheiden erilaisia katsomuksellisia perinteitä sekä niihin liittyviä tapoja ja käsityksiä. Lapsia rohkaistaan erilaisten elämänkysymysten pohdintaan yhdessä toisten kanssa toimien. Samalla heidän valmiutensa ymmärtää uskontoihin ja katsomuksiin liittyviä sanoja ja käsitteitä vahvistuvat. Opetuksessa hyödynnetään esimerkiksi vierailuja ja lähiympäristön tapahtumia.
Tutkin ja toimin ympäristössäni
Lasten toimintaympäristö - lähiluonto ja rakennettu ympäristö sekä muut esiopetuksen oppimisympäristöt - tarjoavat runsaasti aineksia lasten oppimiselle. Erityisen tärkeää opetuksen liittäminen lasten kokemusmaailmaan ja heidän toimintaympäristöönsä on matemaattisten taitojen opettelussa sekä teknologia- ja ympäristökasvatusten toteuttamisessa. Toimintaympäristöön liittyvät havainnot, kokemukset ja tiedot, niiden jäsentäminen ja kuvaaminen auttavat lapsia kehittymään ajattelijoina ja oppijoina. Kehittyvä taito nimetä asioita sekä ymmärtää ja käyttää erilaisia käsitteitä edistää lasten monilukutaitoa. Esiopetuksen tehtävänä on tukea lasten matemaattisen ajattelun kehittymistä ja kiinnostusta matematiikkaan. Tehtävänä on myös vahvistaa lasten luonnontuntemusta ja luontosuhdetta sekä tutustua arjen teknologiaan. Esiopetuksessa tutustutaan tutkivaan oppimiseen havainnoimalla ja tutkimalla ympäristöä sekä kokeilemalla ja päättelemällä.
Kokonaisuuteen liittyvät opetuksen yleiset tavoitteet
Esiopetuksessa vahvistetaan pohjaa lasten matemaattisen ajattelun kehittymiselle ja matematiikan oppimiselle. Lapsia ohjataan kiinnittämään huomiota arjessa ja ympäristössä ilmenevään matematiikkaan. Opetus luo mahdollisuuksia luvun, muutoksen ja ajan
käsitteiden sekä tason ja avaruuden hahmottamisen ja mittaamistaitojen kehittymiselle. Opetuksen tavoitteena on tarjota oivaltamisen ja oppimisen iloa matemaattisen ajattelun eri vaiheissa oleville lapsille.
Opetuksessa havainnoidaan luontoa. Lasten ympäristöherkkyyden ja luontosuhteen kehittymistä tuetaan tarjoamalla lapsille kokemuksia luonnossa liikkumisesta sekä sen tutkimisesta. Lapsia ohjataan myös havainnoimaan ympäristön teknologiaa sekä kokeilemaan ja keksimään omia ratkaisuja.
Opetuksessa tutustutaan tutkivaan työtapaan. Lapsia rohkaistaan tekemään kysymyksiä ja etsimään niihin yhdessä selityksiä. Lapset opettelevat vertailemaan, luokittelemaan sekä järjestämään havaintojen tai mittausten pohjalta saatuja tietoja. Heitä rohkaistaan tekemään päätelmiä ja keksimään ratkaisuja arjen ongelmiin sekä kokeilemaan ratkaisuja. Opetuksessa harjoitellaan dokumentointia eri välinein sekä esittämään tuloksia eri tavoin.
Yksityiskohtaisemmat tavoitteet
Lapsia kannustetaan kehittämään matemaattisia taitojaan toiminnallisesti, leikkien ja eri aisteja käyttäen erilaisissa oppimisympäristöissä. Opetuksessa tutustutaan matematiikkaan ja sen osa-alueisiin havainnollisesti ja yhdessä toimien. Lapsia innostetaan pohtimaan ja kuvailemaan matemaattisia havaintojaan erilaisissa arjen tilanteissa opettajan mallintamisen ja kielellistämisen avulla. Havaintoja harjoitellaan esittämään itse ja kuvien sekä erilaisten välineiden avulla. Toiminta suunnitellaan niin että siinä on paljon mahdollisuuksia luokitella, vertailla, asettaa järjestykseen asioita ja esineitä sekä löytää ja tuottaa säännönmukaisuuksia. Opetukseen kuuluu muistia
kehittäviä leikkejä ja tehtäviä. Lapsia kannustetaan myös toimintaympäristöön liittyvien ongelmanratkaisutehtävien päättelyyn ja ratkaisujen etsimiseen.
Lukukäsitteen kehittymistä tuetaan monipuolisesti leikkien ja työskennellen. Lapsia innostetaan havainnoimaan lukumääriä ympäristöstä sekä liittämään ne lukusanaan ja numeromerkkeihin taitojensa mukaan. Lukumääriä vertaillaan ja tutkitaan lukumäärän muutosta käytännön esimerkkejä keksien. Erityisesti opetuksessa kiinnitetään huomiota lasten lukujonotaitojen ja nimeämisen kehittämiseen.
Erilaisilla harjoituksilla tuetaan lasten tason ja tilan hahmottamista. Lapsia kannustetaan tutkimaan ja kokeilemaan 2- ja 3-ulotteisuutta sekä opettelemaan sijainti- ja suhdekäsitteitä, kuten edessä, ylhäällä ja joka toinen, esimerkiksi liikuntaleikkien avulla. Lasten geometrisen ajattelun vahvistamiseksi heille järjestetään mahdollisuuksia rakenteluun, askarteluun ja muovailuun. Opettajan ohjauksessa lapset tutustuvat ympäristössä oleviin muotoihin ja harjoittelevat nimeämään niitä.
Esiopetuksessa kokeillaan mittaamista keholla ja eri välineillä. Opetuksessa harjoitellaan ajankäsitteitä, kuten joskus, eilen ja aamulla. Aikajärjestystä pohditaan yhdessä esimerkiksi vuorokaudenaikoja havainnoimalla.
Opetuksessa hyödynnetään muun muassa leikkejä, pelejä ja tarinoita sekä tieto- ja viestintäteknologiaa.
Esiopetuksen ympäristökasvatus tarjoaa lapsille luontokokemuksia sekä mahdollisuuden tutkia ja tutustua kasveihin, eläimiin ja luonnon ilmiöihin. Ympäristöä havainnoidaan eri aistein sekä havaintovälineiden avulla. Opetukseen voi kuulua myös pieniä kokeita.
Havainnoista keskustellaan ja havaintotietoa harjoitellaan luokittelemaan. Samalla opetellaan luontoon liittyvien käsitteiden käyttöä ja päätelmien tekemistä sekä pohditaan syyseuraus suhteita. Lasten luonnontuntemusta hyödynnetään opetuksessa. Lasten kanssa
harjoitellaan tiedon hankintaa hakemalla yhdessä tietoa joistakin lapsia kiinnostavista asioista. Opetuksessa luodaan pohjaa kestävälle elämäntavalle tutustumalla luonnonsuojeluun. Lapsia ohjataan huolehtimaan ympäristöstään ja sen viihtyisyydestä.
Lasten kanssa havainnoidaan ja pohditaan arjessa esiintyviä teknologisia ratkaisuja ja niiden ominaisuuksia ja toimivuutta. Opetuksessa tuodaan esille, että teknologia on ihmisen luovan toiminnan aikaansaamaa. Lapset tutustuvat teknologiaan keksimällä, askartelemalla ja rakentamalla itse erilaisia rakenteita ja ratkaisuja eri materiaaleja hyödyntäen. Lapsia kannustetaan kuvailemaan tekemiään ratkaisuja. Opetuksessa voidaan hyödyntää oppimisympäristöjen välineiden lisäksi esimerkiksi lasten omia leikkikaluja ja miettiä niiden toimintaperiaatteita.
Kasvan ja kehityn
Itsestä huolehtiminen ja siihen liittyvät arjen taidot ovat osa esiopetuksen tavoitteena olevaa laaja-alaista osaamista. Kehittyäkseen tällä osaamisen alueella lapset tarvitsevat kokemuksia, tietoja ja pohdintaa, joiden pohjalta heidän arvostuksensa ja taitonsa voivat vähitellen kehittyä. Esiopetuksessa tehtävää lähestytään liikunnan, ruuan, kuluttajuuden, terveyden sekä turvallisuuden näkökulmista. Esiopetuksen tehtävänä on luoda pohjaa terveyttä ja hyvinvointia arvostavalle ja liikunnalliselle elämäntavalle sekä kehittää lasten terveysosaamista ja turvataitoja. Lisäksi tehtävänä on edistää kestävään elämäntapaan kuuluvia ruoka-, kulutus- ja puhtaustottumuksia.
Kokonaisuuteen liittyvät opetuksen yleiset tavoitteet
Lapset saavat monipuolisia kokemuksia liikunnasta ja alkavat ymmärtää liikkumisen yhteyttä hyvinvointiin ja terveyteen. Opetus tarjoaa mahdollisuuksia lasten motoristen ja sosiaalisten taitojen kehittymiselle. Erityisesti kiinnitetään huomiota lasten yleisten oppimisedellytysten kannalta tärkeiden havaintomotoristen taitojen kehittymiseen. Lasten kanssa tutustutaan terveelliseen ruokaan ja pohditaan sen merkitystä. Lapsia ohjataan kohtuulliseen kulutukseen. Opetuksessa pohditaan terveyteen liittyviä tekijöitä sekä tuetaan lasten valmiuksia pitää huolta terveydestään. Lapset saavat tietoja turvallisesta liikkumisesta lähiympäristössä sekä esiopetuksen oppimisympäristöissä.
Yksityiskohtaisemmat tavoitteet
Esiopetuksen tavoitteena on innostaa lapsia liikkumaan monipuolisesti ja kokemaan liikunnan iloa. Liikkumisen ja leikkien avulla lasten yhdessä toimimisen taidot kehittyvät. Samalla heidän kehonhallintansa vahvistuu sekä heidän taitonsa hahmottaa omaan kehoaan ja sen eri osia suhteessa ympäröivään tilaan, käytettävään aikaan ja voimaan kehittyy. Ohjatun liikkumisen lisäksi huolehditaan siitä, että lapsilla on mahdollisuuksia päivittäiseen omaehtoiseen liikkumiseen sekä sisällä että ulkona. Yhteistyössä huoltajien kanssa lapsia rohkaistaan liikkumaan myös vapaa-ajalla erilaisissa tiloissa ja ulkona erilaisissa olosuhteissa.
Esiopetuksessa harjoitellaan monipuolisesti ja säännöllisesti arkeen liittyviä motorisia perustaitoja eri ympäristöissä. Näitä ovat tasapaino-, liikkumis- ja välineenkäsittelytaidot. Tasapainoa harjoitellaan pysähtymisiä ja harhauttamisia sisältävien leikkien avulla tai taitoradalla leikitellen. Liikkumistaitoja edistetään kierimistä, kiipeämistä, juoksua ja hyppelyjä sisältävillä harjoituksilla. Välineenkäsittelytaitoja harjoitellaan työntämällä ja vetämällä sekä käyttämällä monipuolisesti eri välineitä ja palloja. Lisäksi lapsia innostetaan harjaannuttamaan hienomotorisia taitojaan sorminäppäryyttä ja tarkkuutta kehittävien pelien ja leikkien avulla. Tavoitteena on, että toiminta antaa kaikille lapsille mahdollisuuksia osallistumiseen ja onnistumiseen sekä tukee lasten hyvinvointia ja toimintakykyä.
Esiopetuksessa ruokailutilanteita käytetään päivittäisen terveyttä edistävän syömisen ja ruokaan liittyvän osaamisen oppimisympäristönä. Ruokailutilanteista luodaan lasten kanssa mahdollisimman viihtyisiä ja lapsia ohjataan hyviin tapoihin. Suomalaisen ruoka- ja tapakulttuurin lisäksi opetuksessa tutustutaan johonkin muuhun ruoka- ja tapakulttuuriin kotien asiantuntemusta hyödyntäen.
Lasten kanssa tarkastellaan lapsiin kohdistuvaa mainontaa sekä pohditaan kohtuullisen kuluttamisen merkityksestä. Esimerkiksi lasten leikeissä ja piirroksissa ilmenevät tulkinnat kulutuksesta ja mainonnasta voivat toimia esiopetuksen kuluttajakasvatuksen
pohjana.
Lapsia ohjataan ymmärtämään liikunnan, levon ja hyvien ihmissuhteiden merkitystä hyvinvoinnille ja terveydelle. Lasten kanssa pohditaan terveyttä ja sairauksia ja niiden syitä sekä ihmisen mahdollisuuksia vaikuttaa omaan fyysiseen terveyteensä ja mielen hyvinvointiin. Hyvistä ihmissuhteista ja niiden merkityksestä mielen hyvinvoinnille keskustellaan. Kaveruutta ja toisten huomioon ottamista sekä tunteiden tunnistamista ja hallintaa harjoitellaan arjen tilanteissa. Lasten kanssa havainnoidaan nukkumisen ja liikkumisen määrää sekä mietitään niiden yhteyttä päivittäiseen virkeyteen ja hyvään oloon. Opetuksessa haetaan tietoa hygieniasta ja harjoitellaan siihen liittyviä perustaitoja osana esiopetuksen arkea.
Lapset saavat esiopetuksessa tietoa oikeudestaan turvalliseen elämään, arvostavaan kohteluun ja koskemattomuuteen. Lasten kanssa havainnoidaan ja pohditaan arjen toimintaympäristöihin ja esiopetuksen oppimisympäristöihin liittyviä yleisimpiä fyysisiä ja psyykkisiä vaaratilanteita. Tavoitteena on tukea lasten turvallisuuden tunnetta, antaa heille valmiuksia pyytää ja hankkia apua sekä toimia turvallisesti tavallisimmissa arjen tilanteissa. Lapsia rohkaistaan hakemaan aikuisen apua esiopetuksen ongelmatilanteissa ja kiusaamista kohdatessaan sekä kertomaan huolistaan. Opetuksessa harjoitellaan lähiliikenteessä liikkumisen sääntöjä sekä turvallista toimintaa tieto- ja viestintäteknologisissa ympäristöissä ikäkaudelle sopivalla tavalla.
Laukaan esiopetussuunnitelman sisältö
Ilmaisun monet muodot
Esiopetuksen tehtävä on kehittää lasten ilmaisua kädentaitojen sekä musiikillisen, suullisen ja kehollisen ilmaisun perustaitoja harjoittelemalla. Kulttuurin ja ilmaisun eri muotoihin tutustuminen vahvistaa lasten osallistumisen ja vaikuttamisen taitoja sekä monilukutaidon kehittymistä.
Esiopetuksessa tarjotaan lapselle monipuolisia mahdollisuuksia itsensä ilmaisuun, tarjoamalla kokemuksia niin kädentaidoista, musiikista, kehollisesta ja suullisesta ilmaisusta. Eri ilmaisumuotojen käyttö esiopetuksen arjessa ja juhlissa tarjoaa mahdollisuuksia tuoda esille kulttuurista monimuotoisuutta ja iloita siitä. Myös lasten oppimisedellytykset, sosiaaliset taidot ja myönteinen minäkuva vahvistuvat, kun lapset tutkivat, tulkitsevat ja ilmaisevat itseään ja maailmaa erilaisia ilmaisun taitoja harjoittelemalla. Harjoittelu tukee myös lasten keskittymiskyvyn ja itsesäätelytaitojen kehittymistä.
Opetus suunnitellaan niin, että lapset saavat elämyksiä taiteesta sekä kokemuksia luovasta prosessista ja siihen kuuluvasta suunnittelun, toteutuksen ja arvioinnin kokonaisuudesta. Toiminnan tuotoksia tarkastellaan yhdessä, ja yhteinen tekeminen näkyy oppimisympäristöissä. Lasten ilmaisussa ja työskentelyn dokumentoinnissa käytetään monipuolisesti erilaisia materiaaleja ja välineitä. Opetuksessa hyödynnetään eri oppimisympäristöjä sekä lähiseudun kulttuuritarjontaa.
Musiikillinen ilmaisu
Esiopetuksessa tarjotaan lapselle monipuolisia musiikillisia kokemuksia integroituna esiopetuksen arkeen ja eri sisältöalueisiin. Musiikkikasvatuksen avulla lisätään lapsen luovuutta, rohkaisua ilmaista itseään, tunteiden tunnistamista, onnistumisen iloa ja yhdessä tekemisen riemua. Tutustutaan monipuolisesti erilaisiin lauluihin ja soittimiin sekä musiikkiliikuntaan. Kuunnellaan erilaista musiikkia ja havainnoidaan musiikillisia elementtejä; esimerkiksi rytmiä, voimakkuutta ja sointivärejä. Erilaisia juhlia varten rakennetaan myös musiikillisia kokonaisuuksia, joihin jokainen pääsee osallistumaan.
Kädentaidot
Esiopetuksessa lapsille tarjotaan monipuolisia mahdollisuuksia erilaisiin materiaaleihin tutustumiseen. Kädentaitojen ja kuvallisen ajattelun avulla lapsia rohkaistaan luovaan ilmaisuun kuunnellen lasten omia ideoita ja pohditaan yhdessä keinoja toteuttaa niitä. Kädentaitojen avulla harjoitellaan hienomotorisia perustaitoja. Samalla harjoitellaan myös maltillista työskentelyä monivaiheisten töiden aikana, sekä ohjeiden mukaan toimimista.
Kuvallinen ajattelu ja kuvailmaisu
Lapsille tarjotaan mahdollisuuksia tutustua erilaisiin kuvantekemisen tapoihin, välineisiin ja materiaaleihin. Lapsia kasvatetaan esteettisyyden arvostamiseen omissa ja muiden töissä sekä koko ympäristössä. Opitaan myös arvostamaan rakennettua ympäristöä sekä luonnon ympäristön kohteita. Valmiiden töiden avulla opitaan myös tarkastelemaan töitä eri näkökulmista ja nautitaan siitä, että lapsi voi itse luoda jotain kaunista. Töitä arvostetaan laittamalla ne kauniisti esille.
Suullinen ja kehollinen ilmaisu
Erilaiset lorut, runot, riimit ja lastenkirjallisuus ovat tärkeä osa esiopetuksen arkea ja niitä hyödynnetään päivän eri tilanteissa. Esiopetuksessa rohkaistaan lapsia suulliseen ilmaisuun ja mahdollistetaan jokaiselle lapselle kuulluksi tuleminen. Esiopetuksessa annetaan tilaa ja aikaa keskusteluille lapsille tärkeistä asioista. Ryhmässä opetellaan esillä olemista, tunteiden ilmaisua sekä omien mielipiteiden ilmaisua. Lapsia rohkaistaan luovaan ilmaisuun sekä suunniteltujen prosessien ja spontaanisti nousevan ilmaisun kautta. Ilmaisumuotoina voidaan käyttää esimerkiksi leikkiä, draamatoimintaa, sanataidetta ja tanssia.
Kielen rikas maailma
Kuunteleminen ja puhuminen
Esiopetuksessa luodaan paljon tilanteita keskustelulle ja kuuntelulle. Näissä tilanteissa opetellaan aktiivisesti ryhmässä toimimisen taitoja; kuuntelemaan keskittyneesti toista sekä rohkaistaan jokaista ilmaisemaan itseään. Kiireettömyys ja pysähtyminen hetkeen ovat tärkeitä, jotta voidaan aidosti kohdata lapsi. Turvallisessa ilmapiirissä lapsi rohkaistuu tuomaan esiin ajatuksiaan ja myös huoliaan ja pelkojaan, joita voidaan yhdessä pohtia ja keskustella. Samalla opitaan myös kuuntelemaan erilaisia näkemyksiä. Esiopetuksessa opetellaan keskittymään kuuntelemiseen ja harjoitellaan kuullun muistamista, sekä opetellaan esittämään tarkentavia kysymyksiä ja myös pysymään aiheessa.
Lukeminen ja kirjoittaminen
Esiopetusvuonna herätellään lapsen kiinnostusta lukemiseen, kirjoittamiseen ja kirjaimiin. Esiopetuksessa mallinnetaan puheen muuttamista kirjoitetuksi kieleksi. Lasta innostetaan tutkimaan ja havainnoimaan kielen rakenteita (sanat, tavut, kirjaimet, äänteet).
Lapselle lukeminen on esiopetusryhmissä tärkeässä roolissa. Esiopetuksessa käytetäänkin monipuolisia materiaaleja (sadut, runot, riimit, tietokirjat, sarjakuvat jne.) Näitä valitessa huomioidaan myös lasten oma kiinnostus ja lapsilta esiin nousevat aiheet. Esiopetuksessa hyödynnetään mm. kirjastojen/ kirjastoautojen tarjontaa ja tutustutaan erilaisiin tieto- ja viestintävälineisiin.
Oma tuottaminen
Esiopetuksessa huomioidaan lasten kielelliset lähtötasot tarjoamalla sopivia haasteita omaan kielelliseen tuottamiseen. Ympäristö luodaan erilaisin materiaalein ja välinein piilo-oppimista mahdollistavaksi (ympäristön sanoittaminen, liitutaulut, magneettikirjaimet, leimasimet, kynät ja paperit saatavilla yms.). Lapsia rohkaistaan ja annetaan heille tilaisuuksia olla esillä yksin ja yhdessä, tartutaan lasten ideoihin ja syvennetään niitä. Lapsia innostetaan myös luomaan omia tarinoita (sadutus) ja runoja. Myös tieto- ja viestintäteknologiaa hyödynnetään lasten omien taitojen mukaan (kirjaimet, sanat, nimet jne.).
Lastenkirjallisuus
Esiopetuksessa tutustutaan mahdollisimman monipuolisesti erilaisiin kirjallisuuden muotoihin. Yhdessä lasten kanssa muokataan ja monipuolistetaan luettuja tekstejä (esim. musiikkisatu, draama, pöytäteatterit). Lastenkirjallisuutta yhdistetään monipuolisiksi kokonaisuuksiksi ja tarjotaan lapsille kokonaisvaltaisia elämyksiä (kuvataide, musiikki, liikunta). Luettuihin teksteihin syvennytään ja keskustellaan esiin nousevista kysymyksistä.
Motoriikka
Motorisia harjoitteita hyödynnetään opetellessa löytämään kielen rytmiä (esim. hyppyradat lorun rytmissä, taputusleikit jne.) Erilaisten leikkien ja harjoitusten avulla opetellaan hahmottamaan tilaa ja suuntaa. Kiinnitetään huomiota kynänkäyttöön ja oikeanlaisen kynäotteen löytämiseen.
Vertaileva kielitaito
Lasten kanssa keskustellaan erilaisista tavoista kommunikoida (esim. viittomat, kuvat). Ryhmässä tartutaan myös esiin nouseviin teemoihin (esim. lasten tekemät matkat, laulut muilla kielillä) ja huomioidaan lasten kielitaustat. Samalla lapsia autetaan havaitsemaan ympäröivän maailman kielellinen ja kulttuurinen rikkaus ja kiinnostavuus.
Minä ja meidän yhteisömme
Historia ja perinne
Lapsia herätellään miettimään vanhoja aikoja ja historiaa lapsilta itseltään esiin nousevista aiheista. Vertaillaan, millaista oli ennen ja millaista on nyt. Esiopetusryhmän kanssa voidaan tutustua lähiympäristön kohteisiin (museot, kansallismaisema). Ryhmässä voidaan myös järjestää esim. isovanhempien päiviä, tehdä vierailuja vanhainkoteihin ja hyödyntää eri järjestöjen tarjoamaa yhteistyötä. Huomioidaan erilaisia perinteisiä juhlapäiviä.
Eettinen kasvatus
Esiopetuksessa noudatetaan hyviä tapoja sekä opetellaan huomioimaan toisia. Tarinoiden, draaman ja leikin keinoin pohditaan eettisestä näkökulmasta esiin nousevia tilanteita, kysymyksiä ja tunteita, sekä opetellaan näkemään asioita myös toisen näkökulmasta. Esiopetuksen arjessa harjoitellaan jokaisen kuulluksi tulemista, neuvottelutaitoja sekä tilanteiden sopimista. Ryhmiin luodaan myös yhdessä sovittuja sääntöjä.
Uskonnot ja katsomukset
Esiopetuksessa huomioidaan vuoden kirkolliset juhlapyhät ja tutustaan niihin liittyviin perinteisiin. Ryhmissä voidaan tehdä yhteistyötä Laukaan seurakunnan kanssa esim. osallistumalla seurakunnan järjestämiin tilaisuuksiin (mm. Helmi-hetket). Toiminnassa huomioidaan perheiden erilaiset katsomukset ja mahdollisuuksien mukaan tutustutaan niihin. Katsomuskasvatus liitetään arjen asioihin, juhliin ja ajankohtaisiin tapahtumiin, joilla on uskonnollista tai katsomuksellista merkitystä. Tavoitteena on auttaa lapsia ymmärtämään ja kunnioittamaan sekä omia että toisten lasten ja perheiden erilaisia katsomuksellisia perinteitä sekä niihin liittyviä tapoja ja käsityksiä.
Tutkin ja toimin ympäristössäni
Matemaattiset taidot
Esiopetuksessa luodaan ja vahvistetaan pohjaa matematiikan oppimiselle. Esiopetuksessa huomioidaan erilaiset oppijat käyttämällä eri aistikanavia hyödyntäviä opetusmenetelmiä. Lasta ohjataan kiinnittämään huomiota luonnollisissa arkipäivän tilanteissa ilmeneviin matemaattisiin ilmiöihin. Matemaattisia ilmiöitä havainnollistetaan ja konkretisoidaan toiminnallisten leikkien, tarinoiden, laulujen, liikunnan, työtehtävien, keskustelujen ja pelien avulla. Lasten kiinnostusten kohteita hyödynnetään oppimisen järjestämisessä.
Lapsen myönteistä suhtautumista matematiikkaa kohtaan tulee tukea. Hänen tulisi kokea matematiikan oppiminen mielenkiintoiseksi ja haastavaksi toiminnaksi, joka on merkityksellistä ja mielekästä. Oppimistilanteissa lapsella on aktiivinen rooli ja hänen luontaista kykyään ihmetellä ja tutkia tuetaan.
Matemaattisten taitojen oppiminen edellyttää erilaisten käsitteiden ymmärtämistä ja aikakäsitteiden hahmottamista. Lukumäärien, luokittelun, vertailun, mittaamisen ja sarjoittamisen avulla lapsi tutkii ja jäsentää ympäristönsä esineitä, kappaleita, kuvioita, aineita ja ilmiöitä muotojen ja määrien sekä muiden ominaisuuksien perusteella.
Esiopetuksessa on tärkeää kehittää lapsen keskittymistä, kuuntelemista, kommunikointia ja ajattelun taitoja. Matemaattisen ajattelun kehittymisessä on tärkeää, että lapsi oppii tarkkailemaan myös omaa ajatteluaan. Lasta on kannustettava kertomaan, mitä ja miten hän ajattelee. Aikuisen tehtävänä on rakentaa oppimisympäristö, joka tukee ja edistää jokaisen lapsen yksilöllistä matemaattisen ajattelun kehittymistä.
Teknologiakasvatus
Lasten kanssa havainnoidaan ja pohditaan teknologisia ratkaisuja. Lapset tutustuvat teknologiaan ideoimalla ja rakentamalla erilaisia rakennelmia ja luomaan niihin teknisiä ratkaisuja. Lasta kannustetaan innovatiivisuuteen ja tuomaan esille omia ideoitaan sekä perustelemaan niitä.
Ympäristökasvatus
Laukaassa hyödynnetään lähiympäristöjen tarjoamia mahdollisuuksia tutustua ja oppia luonnossa. Lähiympäristöä tehdään lapsille tutuksi liikkumalla luonnossa monipuolisesti eri vuodenaikoina. Mahdollisuuksien mukaan toteutetaan myös suunniteltuja retkiä lähiretkikohteisiin. Samalla lapsia opetetaan toimimaan vastuullisesti ja kunnioittamaan luontoa kestävän kehityksen arvojen mukaisesti.
Kasvan ja kehityn
Liikunta
Toiminnallisuus ja liikkuminen on luonteva osa lapsen esiopetuspäivää. Lapsella on luontainen tarve liikkua. Esiopetuksessa toteutetaan valtakunnallisia liikuntasuosituksia. Aikuisen myönteinen ja kannustava ote ohjaa lasta omaehtoiseen ja tutkivaan liikkumiseen ohjatun liikkumisen lisäksi. Lapsille mahdollistetaan liikunnallisia leikkejä sisätiloissa. Tarjolla olevat liikuntavälineet asetellaan lasten saataville ja niitä kannustetaan käyttämään. Ulkoiluissa liikuntaleikit ovat luonteva osa päivää. Liikunnan kautta lapset pääsevät harjoittelemaan ryhmässä toimimisen taitoja sekä toisten huomioimista. Liikuntaa hyödynnetään myös eri teemojen toiminnallisessa oppimisessa.
Laukaan hienot ja luonnonkauniit maisemat tarjoavat mahdollisuuden patikoida, retkeillä ja hiihtää kylissä ja taajamissa. Retkeilyreittien varsilla olevat useat kodat ja laavut ovat hyödynnettävissä lasten kanssa retkeillessä. Kunnassamme on mahdollisuus hyödyntää paikallisia urheilupaikkoja ja -halleja (Peurunka, Ice cat-areena), hiihtolatuja, kunto- ja pururatoja mahdollisuuksien mukaan. Myös monipuolisia lähimetsiä sekä leikkipuistoja hyödynnetään ulkoiluissa, joissa lapset pääsevät liikkumaan omaehtoisesti leikin kautta.
Ruokailu ja kuluttaminen
Ruokailu on yksi tärkeä osa esiopetuspäivää. Se tarjoaa tilaisuuden opetella monipuolista syömistä sekä keskustelua mm. ruokailutavoista ja terveellisistä elämäntavoista. Esiopetuksessa voidaan järjestää erilaisia ruuanvalmistus - ja leipomispäiviä, jolloin tutustutaan ruoka-aineiden alkuperään, ruuanvalmistukseen ja totutellaan erilaisiin makuihin. Ryhmissä voidaan myös mahdollisuuksien mukaan osallistua erilaisiin ruokaan ja kestävään kehitykseen liittyviin hankkeisiin ja projekteihin.
Vastuullista kuluttamista ja kierrättämistä toteutetaan esim. käyttämällä hyödyksi mahdollisimman paljon erilaisia kierrätysmateriaaleja, kiinnittämällä lasten huomio ruokahävikkiin tai kunnostamalla huonekaluja ja leluja sen sijaan, että ostettaisiin aina uutta. Esiopetusryhmissä harjoitellaan kierrättämistä lajittelemalla roskia sekä keskustellaan kierrätyksen merkityksestä lapsia kiinnostavilla tavoin.
Hyvinvointi ja terveys
Kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin kuuluvat riittävä lepo, liikkuminen, ravinto, omasta terveydestä ja hygieniasta huolehtiminen. Lasten kanssa käsitellään hyvinvointiin liittyviä aiheita ja lapsia opastetaan ikätasoisesti huolehtimaan hyvinvoinnista. Yhteistyötahojamme terveyden ja hyvinvoinnin saralla ovat paikalliset neuvolat, hammashoitola ja kouluterveydenhoitajat. Yhteistyömuotoja ovat tutustumiskäynnit ja vierailut (esim. hammashoitajan vierailu eskarissa).
Esiopetuspäivän aikana esiopettaja ja muu henkilöstö vastaavat lapsen hyvinvoinnin ja terveyden seuraamisesta, ja ovat tarvittaessa yhteydessä huoltajiin esimerkiksi lapsen sairastuessa tai tapaturman sattuessa.
Turvallisuus
Esiopetuksessa kiinnitetään huomiota turvallisen ympäristön luomiseen. Turvallinen ja luottavainen ilmapiiri antaa lapselle rohkeutta pyytää apua tarvittaessa ja kertoa vaaratilanteista aikuiselle. Ongelmatilanteisiin etsitään ratkaisuja ja kiusaamiseen puututaan.
Laukaan kunnassa on laadittu kiusaamisen ennaltaehkäisyn ja puuttumisen suunnitelmat, ja jokainen toimintayksikkö tarkentaa niitä tarvittavilla lisäyksillä. Koulujen esiopetusryhmät käyttävät koulujen suunnitelmia ja päiväkotien esiopetusryhmät varhaiskasvatuksen suunnitelmia.
Esiopetusyksiköt päivittävät pelastus- ja kriisisuunnitelmansa vuosittain. Arkipäivän tilanteista poikkeaviin tapahtumiin (esim. retket, yökoulu) laaditaan omat turvallisuus ja/tai retkisuunnitelmat. Kriisitilanteissa pyydetään ulkopuolista apua kriisisuunnitelman ohjeiden mukaisesti. Palo- ja pelastautumisharjoituksia järjestetään säännöllisesti, lapset ovat näissä myös mukana.
Esiopetusryhmän lähialueen liikenteessä harjoitellaan liikkumaan muistaen turvallisuus ja kiireettömyys. Samalla harjoitellaan turvallisia liikenteessä liikkumisen taitoja ja sääntöjä. Kevyenliikenteenväylien ja katuvalaistuksen puuttuminen maaseutualueilla pitää ottaa huomioon lasten turvallisuuskasvatuksessa. Esiopetuksen kuljetusoppilaiden kanssa keskustellaan turvallisesta esiopetusmatkasta ja sovituista säännöistä.