7.6 Paikallisesti päätettävät asiat (ei jää näkyviin, sisältö luvun 7 etusivulla)
Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet
Oppimisen ja koulunkäynnin tuen käytännön järjestämiseen liittyvät keskeiset linjaukset Multialla
Ennaltaehkäisevän työn ja varhaisen puuttumisen toimintamallit
Multialla ennaltaehkäisevää työtä tehdään aktiivisesti kaikissa perusopetusryhmissä sekä monialaisena yhteistyönä. Opettajien tukena ovat toimintamallit muun muassa kiusaamisen ehkäisyyn ja poissaolojen seurantaan. Riittävän varhain annettava yleinen tuki ehkäisee ongelmien monimuotoistumista ja syvenemistä. Koulussa on käytössä yleisen tuen toteuttamiseen lomake, jolla opettaja voi seurata ja arvioida käyttämiään tukitoimia. Luokan- ja aineenopettajat tuntevat pienessä kunnassa oppilaansa hyvin ja pystyvät tarjoamaan yksilöllistä tukea luokissa. Koko koulun henkilökunnalla tulee olla matala kynnys ottaa huolet puheeksi erityisopettajien kanssa tai tuoda huolensa ja pohdintansa oppilashuollon konsultointiryhmään.
Tärkeää ennaltaehkäisyä ovat myös koko koulun yhteisölliset tapahtumat, jotka luovat välittämisen ilmapiiriä ja tutustuttavat koulun aikuisia ja lapsia toisiinsa. Ennaltaehkäisyä tukee myös luokka-ainerajat ylittävä yhteistyö (1-3 luokat ja kummiparit 5. ja 7.lk ja 6. ja 8.lk.). Tämä toimintamalli tarjoaa kollegiaalista tukea ja toisen aikuisen näkökulman oppilaiden toimintaan.
Ennaltaehkäisevässä työssä keskeinen rooli on yhteisöllisellä oppilashuoltotyöryhmällä. Oppilashuoltotyöryhmässä nostetaan esiin ajankohtaisia haasteita lasten ja nuorten elämässä ja pohditaan niiden käsittelyä koulun arjessa. Siellä haasteita on pohtimassa hyvin monialainen työryhmä. Nuorisotyö on yksi tärkeimmistä yhteistyökumppaneista ennaltaehkäisevässä työssä ja toimii aktiivisesti erityisesti nivelvaiheen ohjaustyössä. Multialla yhteistyötä tehdään sekä kunnan etsivän nuorisotyön että seurakunnan lapsi- ja nuorisotyön kanssa.
Toiminta ja yhteistyö nivelvaiheissa
Esikoulun ja ensimmäisen luokan nivelvaiheessa panostetaan luonnollisiin kohtaamisiin esimerkiksi liikunnan, ulkoilun ja musiikin parissa. Kohtaamisia toteutetaan pitkin eskarivuotta. Esimerkkinä toiminnasta on kevätsynttärit, jotka järjestää esikoululaisille kotitalouden valinnaisryhmä. Synttäreillä ovat mukana sekä tuleva ensimmäisen luokan opettaja että esikoulun opettaja. Tuleva ensimmäisen luokan opettaja vierailee keväällä päiväkodissa ja toukokuussa koululla on tutustumispäivä ja vanhempainilta. Sujuvaan nivelvaiheeseen kuuluvat myös riittävä tiedonsiirto esikoulun ja koulun välillä sekä siirtopalaverit myös oppilashuollon työntekijöiden kanssa (muun muassa kouluunlähtötarkastukset ja tiedonsiirto 6 - vuotistarkastuksista kouluterveydenhuoltoon).
Kuudesluokkalaiset virittäytyvät yläkoululaisuuteen erityisopettajan ja luokanopettajan yhteistyössä keväällä. Yhteiset ryhmäytymishetket hitsaavat porukkaa yhteen ennen muutosta. Yläkoulun erityisopettaja vastaa kuudesluokkalaisten lukutaitotestauksesta ja tekee sen tiimoilta yhteistyötä vanhempien kanssa. Yläkoulun opettajat esittäytyvät toukokuussa järjestettävässä vanhempainillassa sekä tuleville seitsemäsluokkalaisille että heidän vanhemmilleen. Samalla vanhemmilla on mahdollisuus esittää toiveita ja ajatuksia sekä mahdollisuus keskusteluun. Luokanvalvoja tutustuu samalla tulevan luokkansa oppilaisiin. Lisäksi kuudesluokkalaiset käyvät yhden päivän tutustumassa seitsemäsluokkalaisten tuutoroimana yläkouluun ja erityisesti uusien aineiden tunteihin. 7. luokan syksyllä järjestetään siirtopalaverit opettajien kesken ja oppilashuollon työntekijöiden kanssa tarvittavilta osin. Lisäksi syksyllä on ohjelmassa luokanvalvojan pitämät vanhempainvartit ja ryhmäytymisiltapäivä yhteistyössä kunnan etsivän nuorisotyön ja seurakunnan lapsi- ja nuorisotyönohjaajan kanssa.
9. luokkalaisten nivelohjaukseen kuuluu keväällä käynti kunnan etsivän nuorisotyöntekijän haastattelussa. Oppilaanohjauksen keskusteluja toteutuu lisäksi 1-5 kertaa jokaisen oppilaan kanssa. Syksyllä toteutuvat nivelvaihepalaverit 2. asteen oppilaitosten kanssa. Erityisen tuen oppilaiden kanssa tehdään lähempää yhteistyötä vastaanottavan oppilaitoksen kanssa (opinto-ohjaaja ja erityisopettaja). Ilman opiskelupaikkaa jääneille ja opiskelupaikkaansa tyytymättömille nuorille on kesällä lisähaku ja opinto-ohjaajan tuki.
Oppimisen ja koulunkäynnin tuen tarpeiden suunnitelmallinen seulonta tuen järjestämiseksi
Lasten kehitystä ja oppimista seurataan ja arvioidaan osaksi yhdessä sovituilla seulontamenetelmillä. Esi-, luokan- ja erityisopettajat seuraavat tarkasti esi- ja alkuopetuksen oppilaiden taitoja ja kehittymistä erilaisten tehtävien ja muun havainnoinnin avulla. Esikoulussa erityisesti huomiota kiinnitetään lukemis- ja kirjoittamisvalmiuksiin sekä esimatemaattisiin taitoihin. Esiopetuksessa toteuteaan taitojen normitettu ryhmäarviointi sekä tarpeen mukaan yksilökartoitukset. Näistä tiedot välitetään nivelpalaverissa huoltajien suostumuksella kouluun. Lisäksi toteutetaan lapsikohtaiset keskustelut huoltajien kanssa.
Alkuopetusvuosina tehdään lukemiseen-ja kirjoittamiseen liittyviä kartoituksia. Kartoitukset liittyvät kirjainten tunnistamiseen, tavu,-sana ja -lauselukemiseen, alkuäänteeseen, tavutukseen, työmuistiin, nimeämiseen, hahmotukseen ja lukujonotaitoihin. Lisäksi toteutetaan lapsikohtaiset arviointikeskustelut huoltajan kanssa. Matemaattisia taitoja mitataan tarpeen mukaan erityisopettajan valikoimilla testeillä (esim. Junnauskoe).Neljännen ja kuudennen luokan oppilaiden teknistä lukutaitoa sekä luetun ymmärtämistä kartoitetaan normitetulla testillä erityisopettajan toimesta. Lisäksi luokanopettajat voivat pitää harkintansa mukaan muita saneluita ja testejä, joilla kartoittavat oppilaiden suoriutumista ja tuen tarvetta. Matemaattisia taitoja voidaan kartoittaa tarpeen mukaan erityisopettajan valikoimilla testeillä (esim. RMAT). Lisäksi toteutetaan lapsikohtaiset arviointikeskustelut huoltajan kanssa.
Yläkoulussa toteutetaan lukemiseen ja kirjoittamiseen sekä matematiikkaan liittyviä taitokartoituksia lähinnä yksilötasolla erityisopettajan valikoimilla testeillä. Yleisinä lähtötasotesteinä käytetään käytössä olevien oppikirjojen alkukartoituksia. Seitsemännellä luokalla kartoitetaan matemaattiset valmiudet koko ikäluokan testillä. Seitsemännellä luokalla toteutetaan lisäksi lapsikohtaiset arviointikeskustelut huoltajien kanssa.
Jokaisella luokka-asteelle erityisopettaja antaa seulonnan / kartoituksen jälkeen luokka- tai oppilaskohtaiset palautteet luokan- / aineenopettajalle. Erityisopettaja ja luokan- / aineenopettaja sopivat yhdessä oppilaille ja huoltajille tiedottamisesta. Lisäksi erityisopettajat voivat pitää muita saneluita ja testejä, joilla kartoitetaan oppilaiden suoriutumista ja tuen tarvetta harkintansa mukaan.
Yhteistyö, vastuut ja työnjako
Tuen tarpeen arvioinnissa, tuen suunnittelussa, järjestämisessä sekä käytännön toteuttamisessa tehdään yhteistyötä opetustoimessa ja oppilashuollon palveluista vastaavien ja muiden tarvittavien asiantuntijoiden kanssa
Luokanopettajan rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• olla lapsen lähiaikuinen koulussa
• huolehtia yhteydenpidosta huoltajiin oppimiseen ja koulunkäyntiin liittyvissä asioissa
• vastata poissaolojen seurannasta
• vastata kiusaamisasioiden selvittelemisestä luokassaan ja viedä asia tarvittaessa eteenpäin KiVa-tiimin/oppilashuoltoryhmän käsiteltäväksi
ottaa puheeksi huolensa oppilaasta huoltajan kanssa mahdollisimman varhain ja kirjata huoltajan kanssa sovitut asiat (oppimissuunnitelma voi olla tukena)
• konsultoida tarvittaessa koulun oppilashuoltohenkilöstöä
• laatia kartoitus luokkansa tukitarpeista ja toteutuneesta tuesta (tukitoimien resursoinnin peruste)
• vastata oman luokkansa oppilashuollollisten asioiden viemisestä tarvittaessa oppilashuoltoryhmään ja sopia tästä huoltajan kanssa etukäteen
• laatia pedagoginen arvio (linkki pedagoginen arvio) ja pedagoginen selvitys (linkki pedagoginen selvitys) yhdessä muiden oppilasta opettavien opettajien kanssa
• vastata oppimissuunnitelman (linkki oppimissuunnitelma) laatimisesta ja seurannasta yhdessä huoltajan kanssa
• osallistua oman luokkansa oppilaiden erityisen tuen suunnitteluun ja vastata omalta osaltaan HOJKS:iin (linkki hojks) kirjattujen tavoitteiden mukaisesta tuesta.
Luokanvalvojan rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• olla lapsen yhteyshenkilö koulussa
• huolehtia yhteydenpidosta huoltajiin koulunkäyntiin liittyvissä asioissa
• vastata poissaolojen seurannasta
• vastata kiusaamisasioiden selvittelemisestä valvontaluokassaan ja viedä asian tarvittaessa eteenpäin KiVa-tiimin/oppilashuoltoryhmän käsiteltäväksi
• ottaa puheeksi huolensa huoltajan kanssa mahdollisimman varhain ja kirjata huoltajan kanssa sovitut asiat (oppimissuunnitelma voi olla tukena)
• konsultoida tarvittaessa koulun oppilashuoltohenkilöstöä
• vastata oman luokkansa oppilashuollollisten asioiden viemisestä tarvittaessa oppilashuoltoryhmään ja sopia tästä huoltajan kanssa etukäteen
• osallistua oman luokkansa oppilaiden erityisen ja tehostetun tuen seurantaan ja vastata omalta osaltaan HOJKS:iin kirjattujen tavoitteiden mukaisesta tuesta.
Aineenopettajan rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• vastata oppilaan oppimisen tuesta oman oppiaineensa osalta
• pitää yhteyttä huoltajiin oman oppiaineen osalta
• ottaa huolensa puheeksi mahdollisimman varhain huoltajan, erityisopettajan ja luokanopettajan/luokanvalvojan kanssa
• seurata ja kirjata oppilaan poissaolot
• vastata kiusaamisasioiden selvittelemisestä opetusryhmässään ja/tai viedä asia tarvittaessa eteenpäin luokanvalvojalle ja KiVa-tiimin/oppilashuoltoryhmän käsiteltäväksi
• konsultoida tarvittaessa koulun oppilashuoltohenkilöstöä
• osallistua tarvittaessa oppilashuoltokokouksiin ja oppilaan koulunkäyntiä koskeviin neuvotteluihin
• toteuttaa ja seurata oman oppiaineensa osalta oppimissuunnitelman tavoitteita
• osallistua oman oppiaineensa osalta pedagogisen arvion ja selvityksen laatimiseen
• osallistua tarvittaessa oppilaan erityisen tuen suunnitteluun ja toteuttamiseen oman oppiaineensa osalta (HOJKS).
Laaja-alaisen erityisopettajan rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• selvittää ja kartoittaa oppilaan tuen tarpeita laaja-alaisesti
• tehdä yhteistyötä oppilasta opettavien opettajien kanssa
• vastata oman koulun laaja-alaisen erityisopetuksen toteuttamisesta
• antaa konsultaatiota oppilaan tukea koskevissa asioissa koulun muille toimijoille (opettajat, koulunkäyntiavustajat, oppilashuollon toimijat)
• pitää tarvittaessa yhteyttä huoltajiin oppilaan tukea koskevissa asioissa
• laatia oppimissuunnitelmat yhteistyössä luokan- ja aineenopettajien kanssa
• vastata pedagogisen arvion ja selvityksen laatimisesta
• koordinoida yksilökohtaista oppilashuoltotyötä
• vastata yleisopetuksen opetusryhmissä opiskelevien erityisen tuen piirissä olevien oppilaiden HOJKS:ien laatimisesta ja tarkistamisesta yhteistyössä luokan- tai aineenopettajan ja huoltajan kanssa
• kirjoittaa pyydettäessä lausuntoja oppilaan tilanteesta tai oppimisesta sekä ohjata oppilasta tarvittaessa käyttämään koulun ulkopuolisia palveluja
• osallistua tiedonsiirtoon nivelvaiheissa ja vastata oppilaan opiskelun ja tuen järjestämiseksi välttämättömän tiedon siirtymisestä.
• koota oppilaiden pedagogiset arviot ja pedagogiset selvitykset sekä oppimissuunnitelmat ja HOJKSit
Rehtorin rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• vastata koulun oppilashuoltotyöstä
• vastata koulukohtaisen kriisisuunnitelman ja turvallisuussuunnitelman ja kiusaamisen ehkäisemistä koskevan suunnitelman päivittämisestä
• vastata kodin ja koulun välisen yhteistyön toimintasuunnitelman laatimisesta
• koolle kutsua ja osallistua oppilashuoltoryhmän kokouksiin
• huolehtia tukitoimien järjestämisestä ja resursoinnista
• nimetä HOJKS:sta vastaava opettaja erityisen tuen piirissä olevien oppilaiden osalta
• tehdä päätökset erityiseen tukeen siirtymisestä ja oppiaineen yksilöllistämisestä
Opinto-ohjaajan rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• tukea ja seurata oppilaan koulunkäyntiä
• vastata oppilaan ohjauksesta uranvalinnassa ja jatko-opintoihin hakeutumisessa
• vastata tiedonsiirrosta opiskelun nivelvaiheessa perusopetuksesta toiselle asteelle yhdessä oppilashuollon muiden toimijoiden kanssa
• osallistua oppilashuoltoryhmän työhön
• osallistua tarvittaessa pedagogisen arvion ja selvityksen laatimiseen
• tehdä yhteistyötä huoltajien kanssa.
Kouluterveydenhoitajan rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• huolehtia oppilaiden terveydenhoidosta
• seurata ja tukee oppilaan kasvua ja kehitystä
• huolehtia oppilaiden terveystarkastuksista yhdessä koululääkärin kanssa
• tavata huoltajat oppilaiden terveystarkastuksissa
• ottaa tarvittaessa yhteyttä huoltajiin
• ohjata oppilas jatkotutkimuksiin ja lääkärille tarvittaessa
• osallistua koulun oppilashuoltoryhmän toimintaan
• olla tarvittaessa yhteydessä sosiaalitoimeen ja lastensuojeluun.
Koululääkärin rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä
• tehdä oppilaan terveystarkastus luokilla 1, 5 ja 8
• ohjata oppilas tarvittaessa jatkotutkimuksiin.
Koulupsykologin rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä
• osallistua oppilashuoltoryhmien työskentelyyn
• tehdä tarvittaessa psykologiset tutkimukset ja arvioinnit oppimisvaikeuksien tai kouluvalmiuden selvittämiseksi
• tehdä tarvittaessa psyykkisiin pulmiin liittyviä selvityksiä
• osallistua oppilaan tuen suunnitteluun yhdessä opettajan ja huoltajan kanssa kaikilla tuen tasoilla
• osallistua pedagogisen selvityksen käsittelyyn
• tehdä yhteistyötä oppilaan huoltajien kanssa ja osallistua oppilaan asioita koskeviin neuvotteluihin tarvittaessa• tehdä yksilökohtaista oppilashuoltotyötä• osallistua oppilaan valmiuksien arviointiin, kun perusopetuksen aloittamista harkitaan myöhennettäväksi tai aikaistettavaksi • tehdä tarvittaessa yhteistyötä varhaiskasvatuksen, sosiaalitoimen, terveydenhuollon ja lastensuojelun, erikoissairaanhoidon
• antaa konsultaatiota opettajille ja koulun muulle henkilökunnalle
• ohjata oppilaita ja huoltajia tarvittaessa muiden palvelujen piiriin.
Koulukuraattorin rooli oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• tukea oppilaan sosiaalista hyvinvointia ja koulunkäyntiä
• auttaa oppilasta koulunkäynnin ja elämänhallinnan ongelmatilanteissa
• osallistua oppilaiden kaverisuhteisiin, luokkailmapiiriin ja kiusaamiseen liittyvien asioiden hoitamiseen
• tehdä tarvittaessa yhteistyötä varhaiskasvatuksen, sosiaalitoimen, terveydenhuollon ja lastensuojelun kanssa
• antaa konsultaatiota opettajille ja koulun muulle henkilökunnalle
• tehdä yhteistyötä huoltajien kanssa
• osallistua koulun oppilashuoltotyöhön
• antaa tarvittaessa lausuntonsa pedagogiseen selvitykseen
• ohjata oppilaita ja huoltajia tarvittaessa muiden palvelujen piiriin.
Koulunkäynninohjaajan roolit oppilaan tuen järjestämisessä ja oppilashuoltotyössä:
• tukea oppilaan sosiaalista hyvinvointia ja koulunkäyntiä
• auttaa oppilasta koulunkäynnin ja elämänhallinnan ongelmatilanteissa
• osallistua oppilaiden kaverisuhteisiin, luokkailmapiiriin ja kiusaamiseen liittyvien asioiden hoitamiseen.
• osallistua oppilaan opetusta ja koulutyötä koskevaan suunnitteluun
• toimia moniammatillisissa työryhmissä, kuten oppilashuoltoryhmässä
• huolehtia oppilaan apuvälineistä
• ohjata ja avustaa oppilasta koulupäivän aikana.
Kotien kanssa tehtävän yhteistyön toimintaperiaatteet oppimisen ja koulunkäynnin tuen kysymyksissä
Luokanopettajat ja luokanvalvojat tekevät yhteistyötä kotien kanssa kasvatuskumppanuuden hengessä. Kodin ja koulun kumppanuusyhteistyön lähtökohtana on osapuolten keskinäinen kunnioitus. Koulu rakentaa yhteyttä koteihin ennakoivasti ja vaiheittain. Koulutulokastapaamiset, dialogiset ja toiminnalliset vanhempainillat, wilma-viestintä sekä lapsikohtaiset arviointikeskustelutkeskustelut tutustuttavat osapuolia toisiinsa ja rakentavat yhteyttä.
Luokanopettajat ja aineenopettajat on yhteydessä kotiin heti kun oppilaalla ilmenee koulunkäynnin haasteita tai muita oppimiseen vaikuttavia seikkoja. Vuorovaikutuksessa pyritään löytämään positiivinen kasvatuskumppanuus ja yhteinen sävel oppilaan tuen järjestämiseksi. Kaikille oppilaille annettavaa yleistä tukea toteuttavat luokanopettaja ja/tai aineenopettaja, jotka saavat tarvittaessa tukea erityisopettajilta. Yleisellä tuella pyritään mahdollisimman varhain tukemaan oppilaan koulunkäyntiä ja estämään ongelmien syventyminen. Tässä työssä kodin ja koulun kasvatuskumppanuus on avainasemassa.
Mikäli oppilaalle tehdään pedagoginen arvio tai pedagoginen selvitys, luokanopettaja tai luokanvalvoja tekee alusta saakka yhteistyötä erityisopettajan ja kodin kanssa. Alakoulun puolella oppilaskohtaiset arviointikeskustelut ovat tässä tärkeä työväline. Oppimisuunnitelman laativat yhteistyössä luokanopettaja/aineenopettaja, erityisopettaja, oppilas ja koti sekä tarvittavat oppilashuollolliset yhteistyötahot. Erityisen tuen vaiheessa laaja-alainen erityisopettaja on aina tiiviissä yhteistyössä kodin kanssa ja erilaisia ratkaisuja pohditaan yhdessä. Hojksit laaditaan aina yhdessä koululla palaverissa, jossa ovat mukana huoltajat, oppilas ja erityisopettajat sekä tarvittaessa oppilaan opetuksesta vastaavat opettajat sekä oppilashuollolliset toimijat.
Oppimisen ja koulunkäynnin tukeen liittyvät toimivaltuudet eri hallintopäätöksissä
Multialla rehtori-sivistystoimenjohtaja tekee hallintopäätökset erityiseen tukeen siirtymisestä tai sen päättymisestä. Multialla ei tarjota vuosiluokkiin sitomatonta opetusta (UKK).
Yleinen, tehostettu ja erityinen tuki
Multian perusopetuksessa oppilaan tuki painottuu yleiseen ja tehostettuun tukeen. Tällä tarkoitetaan ennaltaehkäisevän työn ja varhaisen puuttumisen suunnitelmallista toteuttamista. Tuki toteutuu kodin, opettajien ja tarvittavien muiden ammattilaisten yhteistyönä. Yleistä tukea annetaan heti tuen tarpeen ilmetessä, eikä tuen aloittaminen edellytä erityisiä tutkimuksia tai päätöksiä. Yleisessä tuessa on käytössä laaja valikoima tukitoimia, joista eriyttäminen on yksi keskeisimmistä. Oppilaan oppisisällöissä tulee tarvittaessa varioida laajuutta, syvyyttä ja etenemisnopeutta. Oppilaiden lievätkin oppimisvaikeudet tulee ottaa huomioon opetus- ja arviointitilanteissa. Arvioinnissa tulee kiinnittää erityistä huomiota oppilaan tilanteeseen sovitettuihin, monipuolisiin ja joustaviin arviointitapoihin.
Tuen portailla liikutaan oppilaan yksilöllisten tarpeiden mukaan. Mikäli käytössä oleva tuen porras ei ole oppilaan tarpeisiin riittävä, tehdään kodin kanssa yhteistyössä vaadittavat pedagogiset asiakirjat ja räätälöidään moniammatillista asiantuntijuutta käyttäen tarvittavat tukitoimet. TUen portailla voidaan liikkua molempiin suuntiin.
![Näyttökuva 2016-05-15 kello 14.42.03.png](https://peda.net/opetussuunnitelma/ksops/multia-tyoversio/luku7/7-6/vop/n2k1:file/photo/a8498d98c0b48b050f6809c910e430256e205d36/N%C3%A4ytt%C3%B6kuva%202016-05-15%20kello%2014.42.03.png)
Kolmiportaiseen tukeen liittyvät asiakirjat
![Kolmiportaisen tuen dokumentointiprosessi](http://www.lukimat.fi/lukimat-oppimisen-arviointi/tietopalvelu/taustaa/kolmiportainen-tuen-malli/Tuenmuodot.png)
Pidennetty oppivelvollisuus
Jos perusopetukselle säädettyjä tavoitteita ei oppilaan vammaisuuden tai sairauden vuoksi ole mahdollista saavuttaa yhdeksässä vuodessa, alkaa oppivelvollisuus sinä vuonna kun lapsi täyttää kuusi vuotta. Pidennetty oppioikeus edellyttää sivistystoimenjohtajan tekemän hallinnollisen päätöksen. Päätöksen edellytyksenä on lääketieteellinen tai psykologinen lausunto, huoltajan hakemus sekä monialainen pedagoginen selvitys, jonka laadintaan osallistuu myös opetuspalveluiden edustaja tai edustajat. Oppioikeus kestää 11 vuotta, jollei perusopetuksen oppimäärää ole sitä ennen suoritettu. Lapsella on oikeus aloittaa esiopetuksessa sinä vuonna, kun hän täyttää viisi vuotta.
Multialla ensimmäinen esiopetusvuosi järjestetään pääsääntöisesti varhaiskasvatuksen ryhmässä. Toisena esiopetusvuonna oppilaan asioissa tehdään monialaista yhteistyötä varhaiskasvatuksen ja koulun välillä. Yhteistyössä huoltajia kuullen pyritään löytämään oppilaalle sellainen koulunkäynnin muoto, joka takaa hänelle mahdollisimman hyvät edellytykset edetä kasvussaan ja kehityksessään. Opetuksen käytännön järjestämisestä, yhteistyöstä sekä tavoitteista päätetään yksilöllisesti ja tapauskohtaisesti.
Pidennetyn oppivelvollisuuden oppilaille on laadittava henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma. (Linkki HOJKS) Oppilaan opetussuunnitelma voi olla jaoteltu myös toiminta-alueittain.
Toiminta-alueittain opiskelu
Silloin kun opetusta ei voida oppilaan vaikean vammaisuuden, kehitysvammaisuuden tai vaikean sairauden vuoksi järjestää oppiainejaon mukaisesti, se tulee järjestää yhdistämällä oppiainekokonaisuuksiksi tai jakamalla tavoitteet, sisällöt ja menetelmät toiminta-alueittain. Opetussuunnitelmaan kuuluvat toiminta-alueet ovat motoriset taidot, kieli ja kommunikaatio, sosiaaliset taidot, päivittäisten toimintojen taidot ja kognitiiviset taidot.
Toiminta-alueiden sisällöt määritellään yksilöllisesti oppilaalle laadittavassa HOJKS:ssa. (Linkki HOJKS)
Yksittäisen lapsen asioissa tarvittavasta työnjaosta ja yhteistyöstä koulun ulkopuolisten tahojen kanssa sovitaan yhdessä huoltajien ja muiden toimijoiden kanssa pääsääntöisesti koulupalavereissa (nivelvaihe) tai monialaisessa työryhmässä. Huoltajilla on oikeus kaikkeen lastaan koskevaan tietoon. Pidennetyn oppivelvollisuuden ja/tai toiminta-alueittan opiskelun moniammatillisen yhteistyön suunnittelu, toteutus ja arviointi kuuluu sivistystoimenjohtajan/rehtorin vastuualueeseen. Vastuu kodin ja koulun välisen yhteistyön toteutuksesta ja vuorovaikutuksen onnistumisesta on koulun ammattihenkilöstöllä.
Perusopetuslaissa säädetyt tukimuodot
Tukiopetus
Oppilaalla, joka on tilapäisesti jäänyt jälkeen opinnoissaan tai muutoin tarvitsee oppimisessaan lyhytaikaista tukea, on oikeus saada tukiopetusta. (POL 16 §) Tukiopetuksessa käytetään yksilöllisiä tehtäviä ja ohjausta ja se voi tapahtua yksilöopetuksena tai ryhmässä. Aloitteen tukiopetuksen antamisesta oppilaalle tekee ensisijaisesti opettaja, mutta sen voi tehdä myös oppilas tai huoltaja. Tukiopetusta voi antaa luokan- /aineenopettaja tai erityisopettaja. Koulunkäynnin ohjaajat voivat antaa oppilaalle tukea esim. läksykerhon muodossa. Tukiopetusta annetaan oppilaille pääsääntöisesti joko ennen tai jälkeen koulupäivän, opettajan ja vanhempien sopimuksen mukaan. Tukiopetus voi olla korjaavaa puuttuvien tietojen paikkaamista tai ennakoivaa, uuteen opittavaan asiaan valmistautumista.
Tukiopetus on yksi eriyttämisen muoto ja sitä voidaan antaa kaikilla tuen tasoilla.
Osa-aikainen erityisopetus
Oppilailla, joilla on vaikeuksia oppimisessa tai koulunkäynnissä, on oikeus saada osa-aikaista erityisopetusta muun opetuksen ohessa. Tavoitteena on tukea oppilasta selviytymistä omassa yleisopetuksen luokassa. Osa-aikaista erityisopetusta annetaan oppilaille, joilla on kielellisiä tai matemaattisiin taitoihin liittyviä vaikeuksia, oppimisvaikeuksia yksittäisissä oppiaineissa tai vaikeuksia opiskelutaidoissa, sosiaalisissa taidoissa tai koulunkäynnissä.
Osa-aikaista erityisopetusta voidaan antaa joustavin järjestelyin samanaikaisopetuksena, pienryhmässä tai yksilöopetuksena oppituntien aikana. Osa-aikaisen erityisopetuksen tarve voi olla tilapäistä tai jatkuvaa ja tarve arvioidaan yhteistyössä opettajien kanssa. Myös oppilas itse tai huoltaja voivat tuoda tarpeen esille.
Osa-aikaista erityisopetusta voidaan antaa kaikilla tuen tasoilla. Osa-aikaisen erityisopetuksen toteuttamistavoista tulee tiedottaa lasta ja huoltajia. Onnistuneen osa-aikaisen erityisopetuksen toteuttamisessa yhteistyö sekä huoltajien että opettajien kesken on tärkeää.
Opetuksen osallistumiseen edellyttämät palvelut ja apuvälineet
Oppilaalla on oikeus saada maksutta opetukseen osallistumisen edellyttämät tulkitsemis- ja avustajapalvelut, muut opetuspalvelut sekä erityiset apuvälineet kaikilla tuen tasoilla. (Perusopetuslaki 31 § 1 mom. 477/2003). Tulkitsemis- ja avustajapalveluiden tarkoituksena on taata oppilaalle oppimisen ja koulunkäynnin perusedellytykset ja mahdollisimman esteetön oppimisympäristö.
Oppilas voi tarvita tulkitsemista esimerkiksi kuulovamman tai kielellisen erityisvaikeuden takia. Hän voi tarvita myös puhetta tukevia ja korvaavia kommunikaatiokeinoja, kuten erilaisia symbolijärjestelmiä puutteellisten kommunikaatiotaitojensa vuoksi. Kielellisen vuorovaikutuksen mahdollisuus ja tukeminen kaikkina koulupäivinä edistää oppilaan kehitystä, sosiaalista kasvua ja osallisuutta kouluyhteisössä. On tärkeää, että oppilaan kanssa toimivat aikuiset ja luokkakaverit tuntevat oppilaan tavan kommunikoida. Näin mahdollistetaan vuorovaikutus muiden kanssa.
Oppilaan kanssa työskentelevät suunnittelevat yhdessä oppilaan tarvitseman tuen eri oppimistilanteissa hyödyntäen tarvittaessa eri asiantuntijoita. Lisäksi suunnitellaan muutkin tukitoimet, kuten oppilaan sijoittuminen luokkatilassa, yksilölliset oppi- ja opetusmateriaalit ja oppilaan mahdollisesti tarvitsemat apuvälineet. Avustajan antaman tuen tulee edistää oppilaan itsenäistä selviytymistä ja omatoimisuutta sekä myönteisen itsetunnon kehittymistä. Avustajapalvelun tavoitteena on tukea yksittäistä oppilasta siten, että hän kykenee ottamaan yhä enemmän itse vastuuta oppimisestaan ja koulunkäynnistään. Avustajan antama tuki voidaan suunnata yksittäiselle oppilaalle tai koko opetusryhmälle. Oppilaskohtainen tuki voi olla osa- tai kokoaikaista. Opettajan tehtävänä on suunnitella, opettaa sekä arvioida oppilaan ja koko ryhmän oppimista ja työskentelyä. Avustaja tukee oppilasta oppimiseen ja koulunkäyntiin sekä oppimista tukevaan kuntoutukseen liittyvien tehtävien suorittamisessa opettajan tai terapeuttien ohjeiden mukaisesti ja osallistuu tarvittaessa tuen suunnitteluun. Hän ohjaa oppilasta koulun päivittäisissä tilanteissa.
Tulkitsemis- ja avustajapalveluiden järjestämisestä päättää opetuksen järjestäjä. Oppilaan tulkitsemis- ja avustajapalveluiden tarve, määrä ja laatu arvioidaan oppilaan opettajien ja oppilashuollon henkilöstön yhteistyönä hyödyntäen oppilaan huoltajan antamia tietoja ja mahdollisten koulun ulkopuolisten asiantuntijoiden lausuntoja.