Liikunta pojat
Liikunta pojat yläkoulu
Viikko 31
29 July 2024 Thursday
30 July 2024 Thursday
31 July 2024 Thursday
1 August 2024 Thursday
2 August 2024 Thursday
3 August 2024 Thursday
4 August 2024 Thursday
Viikko 32
5 August 2024 Thursday
6 August 2024 Thursday
7 August 2024 Thursday
8 August 2024 Thursday
9 August 2024 Thursday
10 August 2024 Thursday
11 August 2024 Thursday
Viikko 33
12 August 2024 Thursday
13 August 2024 Thursday
14 August 2024 Thursday
15 August 2024 Thursday
16 August 2024 Thursday
17 August 2024 Thursday
18 August 2024 Thursday
Viikko 34
19 August 2024 Thursday
20 August 2024 Thursday
21 August 2024 Thursday
22 August 2024 Thursday
23 August 2024 Thursday
24 August 2024 Thursday
25 August 2024 Thursday
Viikko 35
26 August 2024 Thursday
27 August 2024 Thursday
28 August 2024 Thursday
29 August 2024 Thursday
30 August 2024 Thursday
31 August 2024 Thursday
1 September 2024 Thursday
Ilmoittautuminen avoinna
Ilmoittautuminen alkaa myöhemmin
Ilmoittautuminen tehty
Ilmoittautuminen ei ole avoinna
Liikuntanumeroista
LIIKUNTANUMEROISTA:
Arviointi pakollisessa liikunnassa ja valinnaisessa liikunnassa arvosanoin 4-10. Oppilaiden lukukausitodistuksen numeroa määrättäessä otetaan huomioon seuraavat asiat:
1 fyysinen kunto ja sen kehittyminen
2 liikuntataidot ja niiden kehittyminen voimisteluvolttivignette.jpg
3 tuntiosallistuminen ja liikuntakäyttäytyminen
4 liikuntaan liittyvät tahto, tunne ja tieto
Edellä olevat pääkohdat painottuvat eri tavalla eri luokka-asteilla. Fyysistä kuntoa painotetaan koko yläasteen ajan ja sitä mitataan erilaisin valtakunnallisin ja omin testein useita kertoja kouluvuoden aikana. Jo seiskaluokalla oppilaat asettavat itselleen tavoitteet, joihin ysiluokalle pyrkivät. Taitopuolella pyritään perustaitojen hallitsemiseen, mikä arvioidaan lähinnä pelitaitoina silmämääräisesti ja mitattavissa olevissa lajeissa tuloksina. Aktiiviseen ja fair play –hengen mukaiseen tuntiosallistumiseen kiinnitetään huomiota kaikilla luokilla. Ysiluokalla korostetaan erityisesti itsenäisen liikunnan harrastamisen oppimista. Asennetta liikuntaa kohtaan ja liikuntatietojen hallintaa arvioidaan koko yläasteen ajan.
Valinnaisliikunnassa arviointi on tiukempaa kuin perusopetusryhmässä, koska ryhmän oletetaan olevan liikunnallisesti valikoitunutta. Harrastekurssien osallistuminen voidaan huomioida pakollisen liikunnan arvioinnissa numeroa parantavana seikkana. Ne arvioidaan hyväksytty/hylätty –periaatteella.
Oppilaat suorittavat vuosittain itsearviointia liikunnan asioiden suhteen. Arviointi toteutetaan kyselyinä ja ryhmäarviointeina erilaisissa liikuntatilanteissa. Arvioinnin pohjalta käydään opettajan johdolla keskusteluja. Tavoitteena on oppia arvioimaan omaa liikuntakäyttäytymistään realistisesti.
Päättötodistukseen tulevassa liikuntanumerossa huomioidaan oppilaan kehittyminen koko yläasteen aikana. Arvioinnissa verrataan oppilaan saavutuksia omiin aiempiin saavutuksiin ja sen lisäksi ominaisuuksia verrataan valtakunnallisiin vertailutuloksiin erityisesti fyysisen kunnon ja mitattavissa olevien taitojen osalta.
Päättöarvioinnissa numeron 8 oppilas
* on hyväkuntoinen erilaisilla testeillä mitattuna
* tietää kunnon ja terveyden hoitamiseen liittyvät asiat
* omaa hyvät ja monipuoliset taidot itsenäiseen liikunnan harrastamiseen
* haluaa harrastaa liikuntaa aktiivisesti
* tietää hyvin liikuntalajien säännöt
Edellä olevista poikkeamat laskevat tai nostavat arvosanaa.
Seuraavassa esimerkkejä muutamista poikien liikunnan fyysisen kunnon testeistä arviointitaulukkoina:
2000 m juoksu 7 lk 8lk 9lk
10 7.40 7.30 7.20
9 8.15 8.00 7.55
8 9.30 9.15 9.00
7 11.45 11.30 11.00
6 13.30 13.20 13.10
5 ei yritä parastaan
4 ei halua suorittaa testiä ollenkaan
Lihaskuntotestit/vatsalihakset
7lk 8lk 9lk
10 29 30 31
9 25 26 27
8 20 21 22
7 15 16 17
6 10 11 12
5 ei jaksa nousta kuin pari kertaa
4 ei halua suorittaa testiä ollenkaan
Lihaskuntotestit/5-loikka
7lk 8lk 9lk
10 11.50 12.00 12.50
9 11.00 11.50 12.00
8 10.25 10.75 11.25
7 9.50 10.00 10.50
6 8.50 8.70 9.00
5 ei osaa testiä/ei yritä parastaan
4 ei halua tehdä testiä ollenkaan
Leuanveto/käsinkohonta
7lk 8lk 9lk
10 12 13 15
9 9 10 12
8 6 7 9o
7 3 4 6
6 1 1 1
5 yrittää, mutta ei saa yhtään
4 ei halua yrittääkään testiä
Yleisurheilussa testi vain ysiluokalla suoritettava 4-ottelu. Pistetaulukkona käytetään SUL:n poikien yu-merkkien tulosvaatimukset –taulukkoa. Sen perusteella kiitettävän numeron saa ylittämällä 80 pistettä, hyvä 8 = yli 60 pistettä…
Esimerkiksi tason 8/9 tuloksia:100 m 15,1/13,6 – 800 m 2.35/2.24 – 80 m aj (76cm) 15,5/13,1 – korkeus 125/148 – pituus 410/485 – kuula 4kg 7.50/10.00 – keihäs 600g 29.00/39.00.
pingisvignette.jpg
Hiihdossa on vapaaehtoinen testi kk:n pururadan keskilenkki, jossa tason 8/9 tuloksina on alle alle 7.00/6.00.
Suunnistuksessa arvioidaan kompassinkäyttö- ja kartanlukutaitoa sekä metsässä että taajama-alueella..
Uinnissa arvioidaan uintitaito. Perusvaatimuksena (8) on kaikilla pystyä uimaan 200 m eli Peurungan hallissa kaksi kierrosta pohjaan ja reunoihin koskematta.
rekki3.jpg
Telinevoimistelussa harjoitellaan kehon hallintaa ja testeinä pidetään muutamia liikkeitä, jotka hyvän (8)/kiitettävän (9) oppilaan tulisi hallita yläasteen aikana: kieppi lattialta/kieppi riipunnasta, päälläseisonta/käsinseisonta seinää vasten, rattaanpyörä/puolivoltti, perushypyt hyppytelineellä ja perusliikkeet nojapuilla.
Palloiluissa ja jääpeleissä/luistelussa perustaitojen (liikkuminen, pallon ja mailan käyttö ja hallinta…) lisäksi arvioidaan pelitaitoa ja pelitaktiikkaa. Arviointi perustuu silmin havaittavaan yksittäisten suoritusten/pelaamisen osaamisen arviointiin eli käytössä ei ole varsinaisia taitotestejä.
Musiikkiliikunnassa arviointikohteena on perustanssitaito (valssi, jenkka,
foxtrot…)
Jonkin liikuntamuodon erinomainen hallinta ja taitaminen voi kompensoida jonkin heikomman osa-alueen hallintaa.
tanssi.jpg
Tunneilla osallistumiseen, asenteeseen liikuntaa kohtaan kuuluu aktiivisuus, fair play-henki, asiallinen kielenkäyttö, toisten oppilaiden huomiointi, asialliset liikuntavarusteet, peseytyminen liikuntatuntien yhteydessä, parhaansa yrittäminen, sosiaalisuus….
Osallistumiseen huomioidaan myös itsenäinen liikunnanharrastaminen oppituntien aikana.
Liikuntatietoutta mitataan eri lajien sääntötuntemuksella ja kuntoharjoittelun ja terveyden yleisten tietojen omaksumisella.
Pääsääntöisesti kiitettävän/erinomaisen (9-10) numeron saa oppilas joka omaa hyvät/erinomaiset laji- ja pelitaidot eri liikuntamuodoissa, on monipuolisesti hyväkuntoinen ja osallistuu liikuntaan moitteettomasti ja esimerkillisesti. Kymppiä ei voi saada oppilas, joka ei osaa hävitä tai voittaa rehdisti ja joka osoittaa ylimielisyyttä liikuntatuntien harjoittelua kohtaan.
Tyydyttävä (7) arvosana voidaan antaa hyvästä yrityksestä ja aktiivisuudesta, vaikka oppilaan taidot ja kunto eivät sitä aina edellyttäisikään. Kohtalaisen, välttävän ja heikon (6,5 ja 4) arvosanan voi saada oppilas, jolla on testeillä mitattuna puutteita kunnossa ja taidoissa, tunneille osallistumisessa on ongelmia ja mahdollisesti epäselviä poissaoloja ja jonka edistyminen ei vastaa asetettuja tavoitteita.
Liikuntanumero perustuu koulutunneilla opetettujen ja harjoitettujen liikuntamuotojen havaintoihin.
(Lähde: Sydän-Laukaan koulu )
Arviointi pakollisessa liikunnassa ja valinnaisessa liikunnassa arvosanoin 4-10. Oppilaiden lukukausitodistuksen numeroa määrättäessä otetaan huomioon seuraavat asiat:
1 fyysinen kunto ja sen kehittyminen
2 liikuntataidot ja niiden kehittyminen voimisteluvolttivignette.jpg
3 tuntiosallistuminen ja liikuntakäyttäytyminen
4 liikuntaan liittyvät tahto, tunne ja tieto
Edellä olevat pääkohdat painottuvat eri tavalla eri luokka-asteilla. Fyysistä kuntoa painotetaan koko yläasteen ajan ja sitä mitataan erilaisin valtakunnallisin ja omin testein useita kertoja kouluvuoden aikana. Jo seiskaluokalla oppilaat asettavat itselleen tavoitteet, joihin ysiluokalle pyrkivät. Taitopuolella pyritään perustaitojen hallitsemiseen, mikä arvioidaan lähinnä pelitaitoina silmämääräisesti ja mitattavissa olevissa lajeissa tuloksina. Aktiiviseen ja fair play –hengen mukaiseen tuntiosallistumiseen kiinnitetään huomiota kaikilla luokilla. Ysiluokalla korostetaan erityisesti itsenäisen liikunnan harrastamisen oppimista. Asennetta liikuntaa kohtaan ja liikuntatietojen hallintaa arvioidaan koko yläasteen ajan.
Valinnaisliikunnassa arviointi on tiukempaa kuin perusopetusryhmässä, koska ryhmän oletetaan olevan liikunnallisesti valikoitunutta. Harrastekurssien osallistuminen voidaan huomioida pakollisen liikunnan arvioinnissa numeroa parantavana seikkana. Ne arvioidaan hyväksytty/hylätty –periaatteella.
Oppilaat suorittavat vuosittain itsearviointia liikunnan asioiden suhteen. Arviointi toteutetaan kyselyinä ja ryhmäarviointeina erilaisissa liikuntatilanteissa. Arvioinnin pohjalta käydään opettajan johdolla keskusteluja. Tavoitteena on oppia arvioimaan omaa liikuntakäyttäytymistään realistisesti.
Päättötodistukseen tulevassa liikuntanumerossa huomioidaan oppilaan kehittyminen koko yläasteen aikana. Arvioinnissa verrataan oppilaan saavutuksia omiin aiempiin saavutuksiin ja sen lisäksi ominaisuuksia verrataan valtakunnallisiin vertailutuloksiin erityisesti fyysisen kunnon ja mitattavissa olevien taitojen osalta.
Päättöarvioinnissa numeron 8 oppilas
* on hyväkuntoinen erilaisilla testeillä mitattuna
* tietää kunnon ja terveyden hoitamiseen liittyvät asiat
* omaa hyvät ja monipuoliset taidot itsenäiseen liikunnan harrastamiseen
* haluaa harrastaa liikuntaa aktiivisesti
* tietää hyvin liikuntalajien säännöt
Edellä olevista poikkeamat laskevat tai nostavat arvosanaa.
Seuraavassa esimerkkejä muutamista poikien liikunnan fyysisen kunnon testeistä arviointitaulukkoina:
2000 m juoksu 7 lk 8lk 9lk
10 7.40 7.30 7.20
9 8.15 8.00 7.55
8 9.30 9.15 9.00
7 11.45 11.30 11.00
6 13.30 13.20 13.10
5 ei yritä parastaan
4 ei halua suorittaa testiä ollenkaan
Lihaskuntotestit/vatsalihakset
7lk 8lk 9lk
10 29 30 31
9 25 26 27
8 20 21 22
7 15 16 17
6 10 11 12
5 ei jaksa nousta kuin pari kertaa
4 ei halua suorittaa testiä ollenkaan
Lihaskuntotestit/5-loikka
7lk 8lk 9lk
10 11.50 12.00 12.50
9 11.00 11.50 12.00
8 10.25 10.75 11.25
7 9.50 10.00 10.50
6 8.50 8.70 9.00
5 ei osaa testiä/ei yritä parastaan
4 ei halua tehdä testiä ollenkaan
Leuanveto/käsinkohonta
7lk 8lk 9lk
10 12 13 15
9 9 10 12
8 6 7 9o
7 3 4 6
6 1 1 1
5 yrittää, mutta ei saa yhtään
4 ei halua yrittääkään testiä
Yleisurheilussa testi vain ysiluokalla suoritettava 4-ottelu. Pistetaulukkona käytetään SUL:n poikien yu-merkkien tulosvaatimukset –taulukkoa. Sen perusteella kiitettävän numeron saa ylittämällä 80 pistettä, hyvä 8 = yli 60 pistettä…
Esimerkiksi tason 8/9 tuloksia:100 m 15,1/13,6 – 800 m 2.35/2.24 – 80 m aj (76cm) 15,5/13,1 – korkeus 125/148 – pituus 410/485 – kuula 4kg 7.50/10.00 – keihäs 600g 29.00/39.00.
pingisvignette.jpg
Hiihdossa on vapaaehtoinen testi kk:n pururadan keskilenkki, jossa tason 8/9 tuloksina on alle alle 7.00/6.00.
Suunnistuksessa arvioidaan kompassinkäyttö- ja kartanlukutaitoa sekä metsässä että taajama-alueella..
Uinnissa arvioidaan uintitaito. Perusvaatimuksena (8) on kaikilla pystyä uimaan 200 m eli Peurungan hallissa kaksi kierrosta pohjaan ja reunoihin koskematta.
rekki3.jpg
Telinevoimistelussa harjoitellaan kehon hallintaa ja testeinä pidetään muutamia liikkeitä, jotka hyvän (8)/kiitettävän (9) oppilaan tulisi hallita yläasteen aikana: kieppi lattialta/kieppi riipunnasta, päälläseisonta/käsinseisonta seinää vasten, rattaanpyörä/puolivoltti, perushypyt hyppytelineellä ja perusliikkeet nojapuilla.
Palloiluissa ja jääpeleissä/luistelussa perustaitojen (liikkuminen, pallon ja mailan käyttö ja hallinta…) lisäksi arvioidaan pelitaitoa ja pelitaktiikkaa. Arviointi perustuu silmin havaittavaan yksittäisten suoritusten/pelaamisen osaamisen arviointiin eli käytössä ei ole varsinaisia taitotestejä.
Musiikkiliikunnassa arviointikohteena on perustanssitaito (valssi, jenkka,
foxtrot…)
Jonkin liikuntamuodon erinomainen hallinta ja taitaminen voi kompensoida jonkin heikomman osa-alueen hallintaa.
tanssi.jpg
Tunneilla osallistumiseen, asenteeseen liikuntaa kohtaan kuuluu aktiivisuus, fair play-henki, asiallinen kielenkäyttö, toisten oppilaiden huomiointi, asialliset liikuntavarusteet, peseytyminen liikuntatuntien yhteydessä, parhaansa yrittäminen, sosiaalisuus….
Osallistumiseen huomioidaan myös itsenäinen liikunnanharrastaminen oppituntien aikana.
Liikuntatietoutta mitataan eri lajien sääntötuntemuksella ja kuntoharjoittelun ja terveyden yleisten tietojen omaksumisella.
Pääsääntöisesti kiitettävän/erinomaisen (9-10) numeron saa oppilas joka omaa hyvät/erinomaiset laji- ja pelitaidot eri liikuntamuodoissa, on monipuolisesti hyväkuntoinen ja osallistuu liikuntaan moitteettomasti ja esimerkillisesti. Kymppiä ei voi saada oppilas, joka ei osaa hävitä tai voittaa rehdisti ja joka osoittaa ylimielisyyttä liikuntatuntien harjoittelua kohtaan.
Tyydyttävä (7) arvosana voidaan antaa hyvästä yrityksestä ja aktiivisuudesta, vaikka oppilaan taidot ja kunto eivät sitä aina edellyttäisikään. Kohtalaisen, välttävän ja heikon (6,5 ja 4) arvosanan voi saada oppilas, jolla on testeillä mitattuna puutteita kunnossa ja taidoissa, tunneille osallistumisessa on ongelmia ja mahdollisesti epäselviä poissaoloja ja jonka edistyminen ei vastaa asetettuja tavoitteita.
Liikuntanumero perustuu koulutunneilla opetettujen ja harjoitettujen liikuntamuotojen havaintoihin.
(Lähde: Sydän-Laukaan koulu )