THL:N KOULUTERVEYSKYSELY 2021 LAPPAJÄRVEN 4-5lk TERVEYDENHOITAJAN POIMINTOJA

Hyvinvointi, osallisuus ja vapaa-aika:
+ Lappajärveläisistä yhteiskoulun 4-5-luokkalaisista tyytyväisiä oli elämäänsä 80,8% (yhteiskoululaisista 83,3%). Yhteiskoululaisten osalta luku oli parantunut vuodesta 2019, mutta kokonaisuudessaan vähän laskenut. Vuonna 2019 Lappajärveläisistä 4-5-luokkalaisista tyytyväisiä oli elämäänsä 82,4% (yhteiskoulu 2019 78,9%). Koko maan keskiarvo oli 85,6%. Haasteellisista viime vuosista huolimatta (mm.koronapandemia) luku on edelleen suunnilleen samalla tasolla, vaikka maan keskiarvosta jkv jäädään.
+ Luokkayhteisön merkitys korostuu lapselle tärkeämpänä kuin kouluyhteisön yhteiskoulussa. Kaikista vastanneista 56,9% kokee olevansa tärkeä osa luokkayhteisöä (yhteiskoululaisista 58,5%). Luokkayhteisön merkitys lapsille on kasvanut useampia prosentteja vuodesta 2019, erityisesti poikien kohdalla luokkayhteisön merkityksen muutos näkyi selkeämmin positiivisessa mielessä. Kaikista 37,3% koki kouluyhteisön merkityksellisesti (yhteiskoululla 39%). Koko maa luokkayhteisö 55,5% ja kouluyhteisö 40,1%.
+ Lasten osallistumisessa koulun arjen suunnitteluun (ruokailu, tapahtumat, säännöt, ulkoalueet, koulutuntien sisältö tms.) ei ollut selkeitä muutoksia vuoteen 2019, ainoastaan kouluruokailun suunnitteluun osallistumisessa vuoden 2019 notkahduksen jälkeen lapset kokivat, että saivat hyvin osallistua taas ( 38,8-53,8%). 😊
+ Kaikista 4-5-luokkalaisista 86,5% (yhteiskoulussa 88,1%) harrastaa vähintään jotakin yhtenä päivänä viikossa ja viime vuosista huolimatta harrastaminen oli vuoteen 2019 verrattaen parempaa.
- On kuitenkin 13,5% (yhteiskoulussa 11,9%) lapsia, jotka eivät harrasta mitään säännöllisesti. Onko se hyvä vai huono asia? Lapset ovat yksilöllisiä. Murrosiän kynnyksellä sitoutuminen jonkin harrastuksen pariin voisi kuitenkin olla hyvä tulevia vuosia ajatellen. 
+ Suurimmalla osalla lapsista oli vähintään yksi ystävä, mikä on hyvä asia. Lappajärvellä 98,1% (yhteiskoulu 97,6%, koko maa 99,1%). Mutta yksikin yksinäinen on liikaa. Onneksi luvut kuitenkin pysyneet samalla tasolla ed. kyselyyn verrattaen.
Terveys
+/- Oman terveydentilan koki suurin osa erittäin hyväksi tai melko hyväksi, mutta kuitenkin 17,6% (yhteiskoulu 14,6%) koki sen keskikertaiseksi tai huonoksi (vuonna 2019 koko kunta 12,2%).  Luku oli maan keskiarvoa suurempi. Koko maassa vastaava luku 11,3%. 
+ Mielialaan liittyvät ongelmat olivat kuitenkin vähentyneet, vaikka ollaan niissä maan keskiarvon yli! Vuonna 2019 yhteiskoulussa luku oli 31,6%, kun nyt 17,9%. Koko kunnan alueella muutos kokonaisuudessaan parempaan oli maltillisempi, nyt 25,5% (22,4 v. 2019). Maan keskiarvo 22%. 
+ Vähintään lievää ahdistusoireilua koki kaikista 22% (yhteiskoululaisista 17,5%), kun taas vastaava luku koko maassa oli 24,8%.
-  Matala itsetunto oli koko maahan verrattaen yleisempää. (Koko kunta 19,6%, yhteiskoulu 17,5%, koko maa 12,5%). Huom. Tytöt 31,8% Lappajärvellä.
- Hampaiden hoidossa näkyi pientä notkahdusta 4-5-luokkalaisten kohdalla. Vuonna 2019 oli huolehdittu hampaiden harjauksesta paremmin kaksi kertaa päivässä, kuin nyt. 
- Joka aamu ei syö aamupalaa 38,5% (yhteiskoulu 40,5%), vaikka parannusta oli edelliseen kyselyyn verrattaen 6% ja yhteiskoulussa 10%, on prosentti edelleen iso! Ja ero edelleen koko maan keskiarvoonkin on selkeä. Koko maassa vastaava luku on 27,2%. 
- Tärkeä keskustelunaihe niin kotona, koulussa kuin kouluterveydenhoitajan 	vastaanotolla!
+ Pääruokaa syö koulussa joka päivä reilu 76,9% (yhteiskoulu 73%), mutta eri kaikkia eri aterianosia syödään selkeästi huonommin. Tytöt aavistuksen poikia huonommin. Esimerkiksi salaattia syö vain noin 1/3 koululaisista joka päivä. Maitoa juodaan kuitenkin suhteellisen hyvin 65,4%, ilmoitti juovansa joka päivä (64,3% yhteiskoulu, koko maa 45,1%). 
- Liikunta. Vähintään tunnin päivässä ilmoitti liikkuvansa 38,5% (yhteiskoulu 45,2%), mikä on maan keskiarvoa huonompi ja laskenut aavistuksen edellisistä vuosista. On siis yllättävän paljon lapsi, jotka liikkuvat päivittäin hyvin vähän.
- Motivointikeinoja? Jokin liikuntakampaja lapsille?
- Nuuskaa ja sähkötupakkaa oli kokeillut vastaajista 2,4%, mikä oli koko maan keskiarvoa suurempi.
- Älylaitteiden lisäännyttyä vastauksissa näkyy, että netissä tulee “roikuttua” koko ajan enemmän. 
+ Suurin osa yhteiskoululun 4-5 luokkalaisista pitää koulunkäyntiä mieluisena (koko kunta 73,1% yhteiskoulu 76,2%), vaikka koulussa viihtyvyys on laskenut. 15,4% pojista kokee koulu-uupumusta. 
Perhe
- Lasten ja vanhempien välinen keskusteluyhteys. 11,3% (yhteiskoulu 14,3%) ei pysty juuri koskaan juttelemaan vanhempien kanssa omista asioista. Luku on huolestuttava, sillä koko maan mittakaavassa 2,6% kokee samoin. Hyväksi keskusteluyhteyden kokee 53,8% (v. 2019 40,8%), kuitenkin tässäkin jäämme koko maan keskiarvosta, joka vastausten perusteella on 60,2%.
- Vuorovaikutuksen avoimeksi kokivat vastaajista 59,6%, kun aiemmin 2019 luku on ollut 69,4%. (Koko maa 74,4%).
- Myös keskustelu vanhempien kanssa koulupäivästä on vähentynyt. Siinäkin jäädään maan keskiarvosta. 
+ Kuitenkin vastaajista 80,8% (yhteiskoulu 78,6%) koki, että vanhemmat kannustavat ja tukevat heitä usein.
Näissä luvuissa on huolta herättäviä asioita perheen vuorovaikutukseen ja kommunikointiin liittyvistä asioista, arjen kiireistä ja yhteisen ajan puutteesta? Varsinkin kun verrataan koko maan mittakaavassa. Näkyykö älylaitteiden lisääntyvä käyttö tässä :/ VANHEMPAINILTAAN AIHEEKSI!
Kasvuympäristö
+/- Koulukiusaaminen on vähentynyt kokonaisuudessaan ed. kyselyyn verrattaen koko kunnan alueella. Vuonna 2019 lukuvuoden aikana ei kiusaamista kokenut 52,9% vastaajista, kun vuonna 2021 vastaava luku oli 69,6%. Mikä näkyi myös, että koulukiusattujen kokemisen määrä kerran viikossa oli vähentynyt 13,2%:sta 7,8%:iin.  
- Fyysisen uhan kokeminen oli lisääntynyt!  15,4 % (yhteiskoulu 19%) oppilaista oli kokenut fyysistä uhkaa viimeisen vuoden aikana. (Koko maa 14,2%)
Palvelut ja avunsaanti
- Oppilaat kokivat, että mahdollisuus keskustella koulussa mieltä painavista asioista, jonkun aikuisen kanssa oli heikentynyt, vaikka vähän noin puolet kokee sen edelleen hyväksi (koko kunta 49,2 %, yhteiskoulu 51,2%, koko maa 55,9%).
- Kouluterveydenhuollon palveluissa sis. kuraattori ja psykologi, näkyi notkahdusta. Kouluterveydenhoitajan luona oppilaat ovat käyneet suunnilleen saman verran kuin aiemmin vastausten mukaan. Niissä jäädään vähän maan keskiarvosta. Oppilaista 50% koki, että terveystarkastus toteutui laadukkaasti, mikä oli parannusta entiseen kyselyyn verrattaen 4,3%.
+ Oppilaat olivat kuitenkin maan keskiarvoa tyytyväisempiä, että terveystarkastuksessa puhuttiin tärkeistä asioista ja kuunneltiin oppilaan mielipidettä. 
- Kotiasioista juteltiin maan keskitasoa vähemmän tarkastuksessa oppilaiden mukaan. 
- Reilu 30% lapsista koki ettei ollut kuitenkaan tohtinut kertoa rehellisesti th:n vastaanotolla asioista. 
- Korona-aika näkyy varmasti osittain vastauksissa ja on vaikuttanut mm. Kouluterveydenhuollon palveluiden saatavuuteen erityisesti. Normaalisti yhteiskoululla oma terveydenhoitaja on viikoittain vähintään yhtenä päivänä, yläkoulun ja toisen asteen terveydenhoitaja on kuitenkin muina arkipäivinä alakoululaistenkin tavoitettavissa.
Korona
- 4-5-luokan oppilaissa korona on noin puolessa oppilaista herättänyt jonkin verran huolta, liittyen siihen. Lähinnä jos joku läheinen saa tartunnan. 21,6%  lapsista kokee, että koronalla on ollut merkitystä perheajan lisääntymiseen. 10,4% kokee, että se on lisännyt ristiriitoja heidän perheessä. Eniten korona on vaikuttanut yhteydenpitoon isovanhempiin, 43,9% koki että se on vähentänyt yhteydenpitoa. 26,5% koki että se on vaikuttanut vähentäen yhteydenpitoa kavereihin.