KUORTANEEN LUKION 		OPISKELUHUOLTOSUUNNITELMA 

			Lukuvuosi 2017-2018

Opiskeluhuolto  

Opiskeluhuollolla tarkoitetaan opiskelijan hyvän oppimisen, hyvän psyykkisen ja fyysisen terveyden sekä sosiaalisen hyvinvoinnin edistämistä ja ylläpitämistä sekä niiden edellytyksiä lisäävää toimintaa oppilaitosyhteisössä. Nuoren hyvinvointi on kasvun, kehityksen ja oppimisen vahva perusta. Opiskeluhuoltoa toteutetaan ensisijaisesti ennaltaehkäisevänä koko oppilaitosyhteisöä tukevana toimintana.

1. Opiskeluhuollon suunnittelu ja tiedottaminen

Toisen asteen opiskeluhuoltosuunnitelma on laadittu yhteisesti Kuortaneen lukiolle ja Kuortaneen urheiluopistolle. Se on oppilaitosten henkilökunnan ja opiskeluhuoltohenkilökunnan yhdessä laatima suunnitelma. Opiskelijakunnan hallitusta on kuultu suunnitelman tekemisen yhteydessä. Lukion suunnitelma tulee Wilman kautta myös huoltajien nähtäväksi ja heillä on mahdollisuus kommentoida sitä ja tehdä siihen mahdollisia muutosehdotuksia.

Opiskeluhuoltosuunnitelma päivitetään ja suunnitelman toteutuminen arvioidaan vuosittain. Toisen asteen opiskeluhuoltosuunnitelman on huomioitava lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelman linjaukset. Opiskeluhuoltosuunnitelma tulee tarkistaa vuoden kuluttua siitä, kun kunnan lasten- ja nuorten hyvinvointisuunnitelma on tarkistettu.

Opiskeluhuoltosuunnitelmasta ja käytettävissä olevista opiskeluhuollon palveluista tiedotetaan opiskelijoille lukion 1. jaksossa olevan opo-kurssin yhteydessä ja Wilman kautta. Huoltajat saavat tietoa Wilman välityksellä sekä lukion vanhempainilloissa. 

2. Koulun opiskeluhuollon kokonaistarve 

Kuortaneen lukiossa opiskelee vuosittain n. 200 opiskelijaa. Heistä valtaosa on urheilulukiolaisia, jotka tulevat Kuortaneelle ympäri Suomea. Se, että suurin osa lukiolaisista on urheilijoita, näkyy myös oppilaitoksen arjessa. Opiskelijat ovat keskimääräistä paremmassa fyysisessä kunnossa ja heille on tärkeää psyykkinen ja fyysinen terveys. Toisaalta täysipainoisen lukio-opiskelun ja huippu-urheilun yhdistäminen saattaa olla sekä fyysisesti että psyykkisesti kuormittavaa.

Kuortaneen lukion pääsyvaatimuksena on peruskoulun päättötodistuksessa vähintään 7.0 keskiarvo lukuaineissa. Urheilijoilla otetaan lisäksi huomioon urheilulliset ansiot. Erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden määrä on näin ollen varsin pieni. Valtaosalla opiskelijoista on hyvä opiskelumotivaatio.

Opiskeluhuollon tarvetta lisää se, että suurin osa opiskelijoista on muilta paikkakunnilta. He
asuvat pääsääntöisesti Kuortaneen kunnan ylläpitämissä asunnoissa. Asuminen on hyvin itsenäistä, ympärivuorokautista valvontaa ei ole. Lukio osallistuu asumisen ohjaukseen mm. viikottaisten käyntien muodossa. Kunnan palkkaama valvoja kiertää asuntoja säännöllisesti ja on tarvittaessa tavoitettavissa. 

Kuortaneen lukiossa toimii aktiivinen opiskelijakunta ja sen hallitus. Se järjestää mm. erilaisia teemapäiviä, ylläpitää koulun kioskia ja edistää omalta osaltaan koulun yhteisöllisyyttä. Aktiivinen opiskelijakunta omalta osaltaan tuo opiskelijoiden näkemyksiä esille opetusta ja koko kouluyhteisöä kehitettäessä.
Opiskeluhuollon kokonaistarve ja käytettävissä olevien opiskeluhuoltopalvelujen määrä on tässä huomioitu sellaisina kuin ne ovat suunnitelmaa tehdessä.

3. Käytettävissä olevat opiskeluhuoltopalvelut

Kuortaneen lukion ja urheiluopiston opiskelijoiden käytössä on kuraattori ja liikuntapappi. Opiskeluterveydenhuollon palvelut tarjoaa Kuusiolinna  terveys oy:
opiskeluterveydenhoitajan, psykologin, koululääkärin sekä jalkautuvan mielenterveystyöntekijän eli merkkarin palvelut. 

Työntekijät ovat tavoitettavissa seuraavasti: 

•	Kuraattori: 100% työajasta (esi- ja perusopetus ja 2.aste, yhteensä 7 oppilaitosta, n.700 oppilasta/opiskelijaa) 
•	Liikuntapappi: tavoitettavissa urheiluopistolla tarvittaessa
•	Opiskeluterveydenhoitaja: lukiolla kahtena-kolmena päivänä viikossa, muina päivinä terveysasemalla 
•	Lääkäri: ajanvaraukset tarpeen mukaan terveydenhoitajan kautta
•	Psykologi ja merkkari: tarvittaessa Kuusiolinna terveys erityispalvelut Osviitan kautta 

Opiskeluterveydenhuollon palveluilla edistetään ja seurataan oppilaitosyhteisön hyvinvointia sekä opiskeluympäristön terveellisyyttä ja turvallisuutta, edistetään ja seurataan opiskelijoiden tervettä kasvua ja kehitystä, hyvinvointia ja opiskelukykyä, tunnustetaan opiskelijoiden varhaisen tuen tarpeet ja järjestetään tarvittava tuki, sekä ohjataan hoitoon ja tutkimuksiin. Lisäksi tuetaan vanhempien ja huoltajien hyvinvointia ja kasvatustyötä. Opiskeluterveydenhuolto sisältää opiskelijan terveyden- ja sairaanhoitopalvelut. (OHL § 8)

Opiskeluhuollon psykologi- ja kuraattoripalveluilla edistetään koulu- ja opiskeluyhteisön hyvinvointia sekä yhteistyötä opiskelijoiden perheiden ja muiden läheisten kanssa, tuetaan opiskelijoiden oppimista ja hyvinvointia sekä sosiaalisia ja psyykkisiä valmiuksia. (OHL § 7)

4. Yhteisöllinen opiskeluhuoltotyö

Terveyden ja hyvinvoinnin edistämisen tavoitteena on hyvinvoiva opiskeluyhteisö, jossa opiskelijat etenevät opinnoissaan suunnitelmallisesti kohti henkilökohtaista tavoitetta. Hyvinvoivaan ja turvalliseen oppimisympäristöön kuuluu luottamuksellinen, välittävä ja kannustava ilmapiiri. Arjen havainnointiin osallistuu koko kouluyhteisö. Opiskelijaa arvostetaan ja häntä rohkaistaan olemaan aktiivinen. Kouluyhteisön hyvinvointia arvioidaan säännöllisesti ja sitä kehitetään yhteistyössä eri toimijoiden kanssa. Yhteisöllistä opiskeluhuoltoa suunnittelee, koordinoi ja kehittää koulukohtainen koppiryhmä. 

4.1. Opiskeluhuoltoryhmän kokoonpano
Koulukohtaista opiskeluhuoltoryhmää johtaa lukion rehtori tai vararehtori. Ydinryhmään kuuluu myös Urheiluopiston koulutuskeskuksen edustaja, kuraattori, terveydenhoitaja, lukion opinto-ohjaaja, asuntolaohjaaja ja molempien oppilaitosten opiskelijakuntien ohjaajat. Ryhmään kutsutaan tarvittaessa muita koulun henkilöstön tai opiskelijoiden edustajia sekä lasten ja nuorten hyvinvointia edistäviä viranomaisia ja toimijoita.

4.1.1. Tavoitteet ja tehtävät
Opiskeluhuoltoryhmän tavoitteena on suunnitella, toteuttaa, arvioida ja kehittää koko kouluyhteisön hyvinvointia. Ryhmä huolehtii yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa siitä, että kouluympäristön terveellisyys-, turvallisuus- ja esteettömyysvaatimukset täyttyvät. 

4.1.2.  Kokoontuminen ja käytännöt
Yhteisöllinen 2-asteen Opiskeluhuoltoryhmä kokoontuu säännöllisesti 2 - 3 kertaa lukuvuodessa ja lisäksi tarvittaessa. Ryhmän koollekutsujana toimii ryhmän puheenjohtaja. Ryhmän kokoontumista kirjoitetaan muistiot, joiden avulla opiskeluhuollon ohjausryhmä seuraa opiskeluhuollon toteutumista oppilaitoksissa.

4.2.  Yhteistyö kodin ja oppilaitoksen välillä
Koulun ja kodin välisellä yhteistyöllä tuetaan opiskelun edellytyksiä sekä opiskelijan terveyttä, turvallisuutta ja hyvinvointia. Lähtökohtana yhteistyössä on aikuistuvan tai täysi-ikäisen opiskelijan itsenäisyyden ja oman vastuullisuuden huomioon ottaminen sekä huolenpito tukea tarvitsevasta opiskelijasta. Käytännössä toivomme yhteydenpidon olevan ensisijaisesti myönteistä ja molemminpuolista opiskeluun ja opiskelijaan liittyvää tiedottamista.

Kuortaneen lukiossa käytössä olevia yhteistyön muotoja ovat esimerkiksi
•	Wilma-järjestelmä, joka toimii jokapäiväisenä yhteistyön välineenä
•	vanhempainillat 1. ja 2. vuoden opiskelijoiden vanhemmille
•	avointen ovien päivä, jolloin on mahdollisuus tutustua koulun arkiseen työhön
•	henkilökohtainen yhteydenpito. Ryhmänohjaaja on ensisijaisesti se henkilö, joka toimii oman ryhmänsä osalta yhteistyössä kodin kanssa.

4.3. Poissaolojen seuranta, niiden ehkäiseminen ja niihin puuttuminen
Lähtökohtana on, että opiskelijan tulee osallistua opetukseen, ellei hänelle ole myönnetty siitä vapautusta (LL 25§). Poissaolot vaikeuttavat opintojen edistymistä ja vaikuttavat opintomenestykseen.  Opiskelija on itse velvollinen selvittämään poissaolonsa ja ottamaan selvää poissaolotuntien aikaisista tehtävistä. 

Opiskelijan on selvitettävä poissaolonsa syy heti, kun se on mahdollista. Poissaolojen seurannassa käytetään sähköistä Wilma-järjestelmää. Aineenopettaja merkitsee poissaolot Wilmaan. Poissaolojen säännöllisellä tarkkailulla pyritään myös ehkäisemään asiattomia poissaoloja.

Tiedossa olevan perustellun syyn takia lupa poissaoloon on pyydettävä etukäteen:
- yksittäisiksi tunneiksi kurssin opettajalta
- enintään kolmeksi päiväksi ryhmänohjaajalta
- pidemmäksi ajaksi rehtorilta 

Urheilun takia aiheutuvat poissaolot hyväksyy valmentaja ja/tai rehtori.
Sairauspoissaolon selvittää Wilmaan opiskelijan huoltaja (tai 18 vuotta täyttänyt opiskelija itse) tai terveydenhoitaja.

Jos poissaolojen kokonaismäärä on 1/3 kurssin opetustuntien määrästä (mukaan lukien sairauspoissaolot), kurssin normaali suoritus keskeytyy ja kurssi on käytävä uudelleen.
Poikkeusjärjestelyistä esim. pitkäaikaisen sairauden tai urheiluleirin vuoksi sovitaan erikseen rehtorin kanssa.

4.4. Yhteistyö oppilaitoksen ja valmentajien välillä
Kuortaneen lukion henkilökunta tekee jatkuvaa yhteistyötä opiskelijoiden valmentajien kanssa. 
Jaksoittaisissa valmentajapalavereissa valmentajat saavat tietoa koulun toiminnasta ja koulu valmennuksesta. Tavoitteena on mahdollisimman toimiva yhteistyö. Valmentajat osallistuvat tarvittaessa myös opettajainkokouksiin.

4.5. Yhteistyö muiden toimijoiden kanssa
Opiskeluun vaikuttavat myös monet koulun ulkopuoliset tekijät. Mikäli nuorella on koulun ulkopuolella vaikeuksia, yhteistyötä voidaan tehdä mm. sosiaalitoimen, nuorisotoimen tai tarvittaessa poliisin kanssa. Näiden tahojen kanssa tehdään yhteistyötä myös opiskeluhuollon kehittämiseksi.

Terveysneuvonnan ja terveystiedon opetuksen välinen yhteistyö voi olla hyvin moniulotteista. Yhteistyön tarkoituksena on syventää terveystiedon opintoja asiantuntijoiden näkemyksillä sekä tuoda uusia näkökulmia asioiden käsittelyyn. Tarkoituksena on myös parantaa opiskelijoiden tietoisuutta erilaisista terveyspalveluista. Terveysneuvonnan ja terveystiedon opetuksen yhteistyö voi liittyä arkipäiväisestä terveysneuvonnasta nuorten mielenterveyden ylläpitämiseen ja jaksamiseen.

4.6. Yhteisöllistä opiskeluhuoltoa toteuttavat toimijat vastuualeittain:

4.6.1. Lukio

Rehtori /vararehtori
Rehtori vastaa opiskelijahuollon organisoinnista ja koordinoinnista, johtaa opiskelijahuoltoryhmää ja vastaa muistioiden laadinnasta. Rehtorin tehtävänä on huolehtia opiskeluhuoltoon liittyvästä tiedotuksesta ja henkilökunnan koulutuksesta.

Opettaja/valmentaja
Jokainen opettaja seuraa opiskelijoiden edistymistä omissa oppiaineissaan ja antaa tarvittavaa tukea sitä tarvitseville opiskelijoille. Opettaja havainnoi ja tekee huomioita myös opiskelijoiden sosiaalisesta käyttäytymisestä ja pyrkii omalta osaltaan ehkäisemään syrjäytymistä. Opettaja ottaa mahdolliset huolenaiheet puheeksi opiskelijan kanssa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, on yhteydessä ryhmänohjaajaan ja huoltajiin sekä ohjaa opiskelijan tarvittaessa terveydenhoitajalle tai kuraattorille.

Ryhmänohjaaja
Ryhmänohjaaja seuraa oman ryhmänsä opiskelijoiden opinnoissa edistymistä. Ryhmänohjaaja haastattelee oman ryhmänsä opiskelijat 1.vuoden aikana. Tarvittaessa hän keskustelee opiskelijan kanssa mahdollisista ongelmista, on yhteydessä huoltajiin ja ohjaa opiskelijan tarvittaessa terveydenhoitajalle tai kuraattorille.

Opinto-ohjaaja
Opinto-ohjaaja tukee opiskelijaa lukio-opintojen suunnittelussa ja ainevalinnoissa sekä jatko-opintosuunnitelmissa. Tavoitteena on rakentaa opiskelijan omia tavoitteita vastaava opinto-ohjelma. Opinto-ohjaaja auttaa myös sosiaalisissa asioissa ja opiskelijoiden henkilökohtaisissa ongelmatilanteissa. Hän myös haastattelee opiskelijat joka lukiovuosi. Myös opinto-ohjaaja pitää tarvittaessa yhteyttä huoltajiin ja ohjaa opiskelijan kuraattorin, terveydenhoitajan tai psykologin luokse.

Kuraattori
Kuraattori tukee omalta osaltaan opiskelua ja auttaa opiskelijaa erilaisissa opintoihin ja elämänhallintaan liittyvissä ongelmatilanteissa. Työssä tärkeää on ennakointi ja varhaisen tuen tarjoaminen. Kuraattorin työ muodostuu opiskelijan kanssa käytävistä keskusteluista, opiskelijan ohjaamisesta tarpeen vaatiessa muiden palveluiden piiriin (esimerkiksi terveydenhoitaja, opo, psykologi, lääkäri), opiskelijahuoltotyöryhmien toimintaan osallistumisesta sekä konsultaatio- ja verkostotyöstä. 

Kuraattori auttaa nuorta koulunkäyntiin liittyvissä pulmissa (esimerkiksi poissaolot, stressi, motivaatio-ongelmat) ja tukee myös koulun ulkopuolisissa asioissa (esimerkiksi kaverisuhdeongelmat, seurusteluasiat ja muut ihmissuhdeasiat, päihteiden käyttöön liittyvät asiat). 

Mahdollisia syitä hakeutua/ohjautua kuraattorille ovat:
· Koulunkäynnin laiminlyönti, poissaolot
· Keskittymisvaikeudet, motivaatio-ongelmat
· Kaverisuhdeongelmat, muut ihmissuhdeongelmat
· Uhmakkuus ja sääntöjen rikkominen, väkivaltainen käyttäytyminen
· Kiusaaminen
· Perheeseen ja kotiin liittyvät syyt

Erityisopettaja
Perusopetuksen erityisopettaja on Kuortaneen lukion käytettävissä lukitestauksen tekemisessä 1. vuoden opiskelijoille. Jos tarvetta ilmenee, erityisopettaja tekee myös yksilöllisen lukitestauksen myöhemmin lukio-opintojen aikana.

4.6.2. Opiskeluterveydenhuolto

Opiskeluterveydenhuollon tavoitteena on edistää ja tukea nuoren kasvua, kehitystä ja hyvinvointia, ennaltaehkäistä sairauksien syntymistä sekä tukea opiskelijan omaa vastuuta omasta terveydestään. Opiskeluterveydenhuolto osallistuu myös kouluyhteisön ja kouluympäristön terveyden edistämiseen. 

Opiskeluterveydenhoitaja 
Terveydenhoitaja tekee terveystarkastuksen jokaiselle opiskelijalle kerran opiskelujen aikana. Terveystarkastuksessa seurataan opiskelijan kasvua, kehitystä ja hyvinvointia. Terveydenhoitaja antaa tarvittaessa ensiapua äkillisissä sairastapauksissa ja koulutapaturmissa ja ohjaa opiskelijan tarvittaessa jatkohoitoon. Terveydenhoitajan ollessa toisessa toimipisteessä äkillisen sairastapauksen sattuessa opiskelija ohjataan suoraan Kuortaneen terveysasemalle. 

Terveydenhoitaja toimii yhteistyössä koululääkärin, kuraattorin, opettajien, opiskeluhuoltoryhmän ja huoltajien kanssa. 

Koululääkäri
Koululääkäri tekee lääkärintarkastuksen jokaiselle lukion opiskelijalle kerran lukion aikana. Pojille lääkärintarkastus tehdään kutsuntavuonna. Urheiluopiston opiskelijoille ei tehdä määräaikaista lääkärintarkastusta sillä perusteella, että opiskelijoille on tehty lääkärintarkastus opiskelijavalinnan yhteydessä. Terveydenhoitaja ohjaa urheiluopiston opiskelijan koululääkärin vastaanotolle tarvittaessa.

Koululääkärin resurssit on mitoitettu määräaikaisille terveystarkastuksille. Muissa kiireettömissä lääkärin vastaanottoa vaativissa asioissa opiskelija ohjataan ajanvarauksella terveyskeskuslääkärin vastaanotolle Kuortaneen terveysasemalle. Kiireellisissä lääkärin arviota ja hoitoa vaativissa tapauksissa opiskelija ohjataan terveyskeskuspäivystykseen.

Psykologi
Koulupsykologi antaa opiskelijoille tukea ja selvittelyapua psyykkiseen hyvinvointiin ja oppimiseen liittyvissä asioissa. Hän antaa myös konsultaatioapua koulun henkilökunnalle opiskelijoiden psyykkiseen hyvinvointiin liittyen. Käynnit psykologin vastaanotolla ovat opiskelijoille maksuttomia. Psykologi osallistuu opiskeluhuoltoryhmien kokouksiin tarpeen mukaan.

Merkkari
Kuortaneella on käytössä nk. merkkarin palvelu, johon pääsee joko ottamalla itse yhteyttä tai koulun henkilökuntaan kuuluvan henkilön, esimerkiksi opon, terveydenhoitajan tai kuraattorin ohjaamana.

Merkkari on jalkautuva työntekijä, jonka erityisosaamista ovat mielenterveyteen liittyvät asiat. Työ koostuu tapaamisista ja tukikeskusteluista opiskelijan kanssa. Merkkari tapaa opiskelijaa 3-10 kertaa, jonka jälkeen asiakkuus päättyy tai ohjaa tarvittaessa eteenpäin jatkotuen piiriin, esimerkiksi psykiatrian poliklinikalle tai kuraattorille. Merkkari tekee yhteistyötä opetushenkilöstön, opiskelijaterveydenhoitajan ja kuraattorin kanssa. 

4.7. Suunnitelma oppilaiden suojaamiseksi väkivallalta, kiusaamiselta ja häirinnältä
Opiskelijoiden suojaamiseksi väkivallalta, kiusaamiselta ja häirinnältä on tehty erillinen suunnitelma (liite 1).

4.8. Toiminta äkillisissä kriiseissä ja uhka- ja vaaratilanteissa
Oppilaitoksilla on kriisitilanteita varten erillinen suunnitelma (liite 2).

5. Yksilöllinen opiskeluhuoltotyö 

Yksittäisen opiskelijan asioita käsiteltäessä kootaan monialainen asiantuntijaryhmä opiskelijan tueksi. Se kootaan tapauskohtaisesti ja harkinnanvaraisesti. Lähtökohta on se, että kokoaminen tapahtuu yhteistyössä opiskelijan kanssa ja hänen suostumuksellaan. Lupa tapauskohtaiseen käsittelyyn ja ryhmän kokoontumiseen pyydetään kirjallisesti opiskelijalta, ja alaikäisen opiskelijan vanhemmat saavat myös asiasta tiedon. Opiskelijalla on subjektiivinen oikeus opiskeluhuoltoon, vaikka huoltajat kieltäytyisivät opiskeluhuollollisesta yhteistyöstä. 

5.1. Asiantuntijaryhmä
Asiantuntijaryhmän kokoaa se, jolle asia työtehtävien perusteella kuuluu. Usein ryhmän kokoaa opiskeluhuollon kuraattori, mutta sen voi koota myös esim. opinto-ohjaaja. Terveydenhoitaja tai lääkäri voi koota ryhmän silloin, kun asia koskee terveyttä tai terveydenhuoltoa. Ryhmässä voi olla esim. seuraavia työntekijöitä: kuraattori, terveydenhoitaja, opinto-ohjaaja, rehtori, ryhmänohjaaja tai opettaja, psykologi tai merkkari. 

Asiantuntijaryhmä nimeää keskuudestaan vastuuhenkilön, joka vastaa siitä, että asian käsittely ryhmässä kirjataan opiskelijan yksilölliseen opiskeluhuoltokertomukseen. Kertomus säilytetään opiskeluhuoltorekisterissä. Asiantuntijaryhmä kokoontuu niin monta kertaa kuin se katsotaan tarpeelliseksi opiskelijan kannalta.

5.2. Asiantuntijaryhmän tavoite ja tehtävä
Ryhmän tavoitteena on tukea ja edistää opiskelijan kokonaisvaltaista kehitystä, terveyttä, hyvinvointia ja oppimista. Ryhmä selvittää yksittäisen opiskelijan opiskeluhuollon tuen tarpeen ja ryhtyy tarvittaviin tukitoimiin. Tavoitteena on saada opiskelijalle mahdollisimman konkreettinen toimintamalli, jota hän lähtee toteuttamaan käytännössä. Toteutumista seurataan ja toimintaan tehdään tarvittavia muutoksia. 

Malli ja vastuuhenkilöt yksilökohtaisessa opiskeluhuollossa:

1. Valmistelu (esim. opo, kuraattori, ryhmänohjaaja)	Asian käsittelyyn tarvittavat tiedot (ei salassa pidettäviä asioita), tiedotus opiskelijalle ja tarvittaessa huoltajille (opo, kuraattori, ryhmänohjaaja).	
2. Asiantuntijaryhmän kokoaminen (opo, rehtori, kuraattori), ryhmän kokoonpano riippuu käsiteltävästä asiasta ja tarvittavasta asiantuntemuksesta, ryhmä nimeää vastuuhenkilön	Asiantuntijaryhmän kokoonpanon hyväksyntä opiskelijalla tai hänen huoltajallaan (opo, kuraattori)	
3. Asian käsittely asiantuntijaryhmässä	Toimenpiteet ja niille vastuuhenkilöt, dokumentointi (asiantuntijaryhmän vastuuhenkilö)	
4. Seuranta	Tarvittaessa tiedotus opiskelijalle/huoltajalle (asiantuntijaryhmän nimeämä edustaja)	

6. Seuranta ja arviointi

Koulutuksen järjestäjä seuraa oppilaitosten opiskeluhuoltosuunnitelman toteutumista ja vastaa opiskeluhuollon kokonaisuuden omavalvonnan toteutumisesta. Arviointi tehdään mm. vuosittaisen opiskelijakunnan kyselyn ja abikyselyn sekä THL:n kouluterveyskyselyn tulosten pohjalta. 

Opiskeluhuoltosuunnitelma
Liite 1.

OPISKELIJAN SUOJAAMINEN KIUSAAMISELTA, VÄKIVALLALTA JA HÄIRINNÄLTÄ 

Kiusaaminen, häirintä, väkivalta 
Kiusaaminen tai väkivalta voi olla 
•	sanallista (haukkuminen, pilkkaaminen, uhkailu, kiristäminen, sanomisten kommentointi, pilan teko, juorujen levittäminen)
•	sosiaalista manipulointia (ilmeily, huokailu, ulkopuolelle jättäminen, toisen puhuttelun väistäminen)
•	fyysinen väkivalta, toisen fyysisen koskemattomuuden loukkaamista (esim. lyöminen, potkiminen)

Kiusaamista ei ole, kun kaksi tasaväkistä oppilasta selvittelee välejään tai riitelee, tai kun kiusoittelun ja härnäämisen kohteeksi joutuvat satunnaisesti eri oppilaat. 
Lisäksi kiusaamiselle on tyypillistä, että siihen liittyy ryhmän kiusaamista vahvistava ja hyväksyvä käyttäytyminen.

Häirintä voidaan määritellä siten että se on henkilön tai ihmisryhmän arvon ja koskemattomuuden loukkaamista. Häirinnällä luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri. Käyttäytyminen on häirintää, kun sen tekijän olisi tavanomaista harkintaa käyttäen pitänyt tietää, että hänen käyttäytymisensä loukkaa toisen ihmisen arvoa ja luo esimerkiksi halventavan ilmapiirin.

Kiusaamisen, häirinnän ja väkivallan ehkäiseminen
Kiusaamisen ja häirinnän havaitseminen ja tunnistaminen eivät ole koulun henkilökunnalle joka tilanteessa helppoa. Opiskelijat eivät välttämättä kerro häirintä- tai kiusaamiskokemuksistaan. Kiusaamisen, häirinnän tai väkivallan kohteeksi joutuminen voidaan jopa kokea häpeänä. Lievästä häirinnästä tai epäsuorasta kiusaamisesta kerrotaan vielä epätodennäköisemmin.

Keskeistä kiusaamisen, häirinnän ja väkivallan ehkäisyssä on koulun työskentelyilmapiiri ja opiskelijoiden hyvinvointi. Toisia opiskelijoita ja opettajia kunnioittava yhteisö edistää koko koulun hyvinvointia. Myönteinen ja avoin ilmapiiri, yhteisöllisyys ja välittäminen rohkaisevat opiskelijoita kertomaan mahdollisesta kiusaamisesta tai häirinnästä. Opiskelijoiden motivoituneisuus ja sitoutuneisuus opiskeluun sekä hyvä työrauha vähentävät mahdollisuutta kiusaamiseen ja häirintään. Opettajan positiivinen asenne ja halu puuttua kiusaamiseen sekä häirintään ovat tärkeitä ennalta ehkäiseviä tekijöitä. Esimerkiksi jos opettaja huomaa jonkun opiskelijan jäävän jatkuvasti ryhmä- tai parityöskentelyn ulkopuolelle hän voi määrätä perustettavat ryhmät jo etukäteen.

Ohjeistus kiusaamiseen, häirintään ja väkivaltaan puuttumiseen

Jokaisen kouluyhteisön jäsenen velvollisuus on puuttua kiusaamisen, häirintään ja väkivaltaan heti kun sellaista havaitsee tai saa tietoonsa.

1. Välitön puuttuminen
Kiusaamisen, häirinnän tai väkivallan havainnut opettaja puuttuu välittömästi tapahtumiin.
•	Keskustelee kiusatun/häirityn kanssa, miten hän asian kokee.
•	Keskustelee kiusaajan/häiritsijän kanssa, mitä on tapahtunut. Älä kysy kiusaamisen/häirinnän motiivia, vaan selvitä, miksi meidän koulussa ei kiusata/häiritä.
•	Keskustelee molempien osapuolien kanssa ja asia sovitaan.
•	Fyysinen väkivalta: tapaukset tuodaan heti rehtorin tietoon, tapauskohtaisesti harkitaan, viedäänkö asia eteenpäin.

2. Tiedottaminen
•	Kiusaamis-/häirintätapauksen havainnut opettaja informoi asiasta ryhmäohjaajalle ja kertoo,
miten tapaus selvitettiin.
•	Jos kiusaaminen jatkuu, ryhmänohjaaja ja kuraattori keskustelevat asiasta osapuolten kanssa.

3. Toistuva ja pitkään jatkunut kiusaaminen/häirintä
•	Mikäli kiusaaminen/häirintä jatkuu edellä mainituista huolimatta, asia menee rehtorin käsittelyyn.
•	Rehtori ottaa yhteyttä kotiin, asia käsitellään yhdessä tekijän ja kohteeksi joutuneen huoltajien kanssa.
•	Pohditaan yhdessä keinoja kiusaamisen/häirinnän lopettamiseksi.
•	Annetaan mahdolliset sanktiot. 

Suunnitelmasta tiedottaminen ja tilanteen kartoittaminen
Suunnitelmasta ja toimintamallista tiedotetaan opettajia ja lukion uusia opiskelijoita lukuvuoden alussa. Uusien lukiolaisten vanhempia informoidaan kiusaamiseen puuttumisesta ja selvittelystä vanhempainillassa ja Wilmassa. Koulukiusaamista, häirintää ja väkivaltaa kartoitetaan joka toinen vuosi tehtävässä THL:n valtakunnallisessa kouluterveyskyselyssä. Lukiossamme tilannetta kartoitetaan myös koulun omissa vuosittaisissa kyselyissä.

Opiskeluhuoltosuunnitelma 
Liite 2.

KUORTANEEN LUKION KRIISITOIMINTAMALLI
kriisi, uhka ja vaaratilanteet

A. KRIISITYÖRYHMÄ syksy 2017

1. Kokoonpano
Rehtori Juha Virtanen                     		
Vararehtori Janne Kettunen		
Vararehtori Eija Takala                                   		
Terveydenhoitaja Riina saari                                                	
Kuraattori Niina Yli-Hynnilä
Liikuntapappi Eeva-Liisa Helle-Lahti
Seurakunnan nuorisotyöntekijä Leena Saraste			

2. Tehtävien jako
Rehtori
•	keskushenkilö, jolle informaatio annetaan.
•	kutsuu koolle kriisityöryhmän.
•	ottaa yhteyttä opiskelijan/opiskelijoiden huoltajiin.
•	vastaa tiedottamisesta koulun ulkopuolelle (muut viranomaiset, tiedotusvälineet, koulutoimisto).

Vararehtorit
•	toimivat tarvittaessa rehtorin sijaisena.

Terveydenhoitaja
•	vastaa tiedottamisesta terveyskeskuksen kriisiryhmälle.

3. Kokoontuminen
•	Koulun kriisityöryhmä kokoontuu syyslukukauden alussa ja samalla tarkistetaan yhteystiedot ja ryhmän kokoonpano.
•	Samassa yhteydessä arvioidaan suunnitelman toimivuus ja tehdään tarpeelliset muutokset.
•	Muulloin ryhmä kokoontuu tarvittaessa.
•	Kriisityön tulisi alkaa mahdollisimman pian tapahtuman jälkeen.

4. Koulutus
•	Kriisityöryhmä pyrkii osallistumaan kriisityötä tukevaan koulutukseen.
•	Kriisitoimintamallista ja toimintatavoista tiedotetaan opettajille.
•	Koulun henkilökunnalle pyritään järjestämään ensiapukoulutusta.

5. Toiminnan arviointi
•	Kriisiryhmän jäsenet arvioivat sitä, miten tilanne hoidettiin.
•	Saatu palaute käsitellään yhdessä ja tehdään mahdolliset muutokset.

B. KRIISITOIMINTA

1. Kriisitoimintakaavio akuuteissa kriiseissä, uhka- ja vaaratilanteissa

                                                   
                                                  -  ketä / keitä tapaus koskee 

		                           - mitä / miten on tapahtunut
                                                  -  mitä tapahtumasta tiedetään      	                                       112                                                                                                           

		       

                                                               tiedotus

Kouluterveyden-
hoitaja

KOULUN HENKILÖKUNTA	   	               tiedotus              		

                             tiedotus

			REHTORI
			- johtaa                      yhteys       	                                     OPISKELIJAN
			- koordinoi	 	                 	                                     VANHEMMAT
						
                                  koolle kutsu    
	  	             	                                   tiedotus

          LUKION KRIISITYÖRYHMÄ                                                         	                  KOULU- 
          - sopii jatkotoimenpiteistä                                                             	                 TOIMISTO
          - sopii tavan, miten omaisille asiasta tiedotetaan
          - päättää miten / mitä muille opiskelijoille kerrotaan

2.  Esimerkkejä toiminnasta kriisitilanteissa 
•	Opettajainhuoneessa on ohjeet ja hätäilmoituksen teko-ohjeet puhelimen lähellä.
•	Sisäisestä tiedottamisesta vastaa rehtori ja ulkoisesta tiedottamisesta poliisi ja pelastusjohtaja. 

Äkillinen onnettomuus, tapaturma, sairastuminen 
•	Ensimmäinen paikalle tuleva hälyttää ambulanssin/taksin ja antaa ensiapua taitojensa mukaan.
•	Terveydenhoitaja kutsutaan paikalle, jos mahdollista.
•	Huolehditaan paikalla olleista oppilaista.
•	Tehdään ilmoitus huoltajille.

Vakava sairaus 
•	Sovitaan opiskelijan ja huoltajan kanssa, mitä kerrotaan ja kenelle kerrotaan.
•	Sovituille henkilöille annetaan tarvittavat hoito-ohjeet kriittisten tilanteiden varalle. 
•	Rohkaistaan oppilastovereita pitämään yhteyttä sairastuneeseen. 

Itsemurhan uhka
•	Itsemurhauhkailuja ja -vihjailuja esittäneeseen opiskelijaan on suhtauduttava aina vakavasti.
•	Pyritään suoraan keskusteluun pelkän kuuntelun sijasta, esim. ”Mitä tarkoitat sanoessasi, ettei elämällä ole mitään väliä?”
•	Ohjataan /saatetaan kuraattorin, terveydenhoitajan tai koulupsykologin puheille.
•	Otetaan yhteyttä vanhempiin.

Itsemurha tai sen yritys (jos tapahtuu koulussa)
•	Kutsutaan ambulanssi (112) ja otetaan yhteys rehtoriin.
•	Otetaan yhteys vanhempiin (rehtori tai terveydenhoitaja).
•	Otetaan yhteys kuraattoriin, psykologiin ja/tai seurakuntaan.
•	Opettajat kokoavat opiskelijat luokkiin, missä asiasta tiedotetaan ja kerrotaan tosiasiat. 

Oppilaan kuolema
Rehtori ottaa yhteyttä lähiomaisiin, esittää osanottonsa ja tiedustelee heidän mielipidettään siitä, miten he haluavat koulun tiedottavan asiasta.
Järjestetään koko koulun muistotilaisuus, lippu puolitankoon.
Asiaa käsitellään tarvittaessa ryhmittäin, seurakunta mukana.
Oppilastovereiden tarve syvälliseen keskusteluun tai mahdollisesti terapiaan on huomioitava.
Tarvittaessa ohjataan opiskelijan perhe hakemaan apua.
Osallistutaan hautajaisiin omaisten toiveiden mukaan.

Opiskelijan lähiomaisen kuolema
•	Sovitaan opiskelijan ja/tai omaisten kanssa siitä, miten ja kenelle asiasta kerrotaan.
•	Tarvittaessa ryhmänohjaaja keskustelee oman ryhmän kanssa, miten surevaa voitaisiin auttaa.
•	Opiskelijalle annetaan aikaa ja rauhaa sopeutua, mutta häntä ei jätetä yksin.

Muita mahdollisia kriisitilanteita:
•	raiskaus
•	väkivallan kohteeksi joutuminen
•	uhka väkivallasta
•	huostaanotto, kidnappaus
•	valtakunnallinen suru-uutinen, yhteiskunnalliset levottomuudet
•	luonnonkatastrofit 

Em. tilanteiden sattuessa kriisiryhmä kokoontuu ja laatii sovelletun toimintasuunnitelman kriisitoimintamallin pohjalta.

3. Asian käsittely luokassa 
•	Opettaja kertoo luokalle, mitä tapahtuneesta tiedetään.
•	Tilanteesta puhuminen on tärkeää, vaikka se saattaa tuntua vaikealta.
•	Oppilaiden tulee saada kertoa, miten, keneltä, missä he saivat tietää tapahtuneesta.
•	Opettajalla on tilaisuus väärinkäsitysten tai huhujen oikomiseen.
•	Ajatusten ja vaikutelmien jälkeen oppilaat todennäköisesti kertovat, mitä tunteita tapahtuma heissä herättää.
•	Oppilaille on tärkeää kertoa, että he voivat myöhemminkin hakeutua eri auttajien puheille: terveydenhoitaja, kuraattori, merkkari, psykologi, liikuntapappi.
•	Jos joku luokan oppilaista reagoi hyvin voimakkaasti, hänet on syytä saattaa terveydenhoitajalle. 

4. Psykososiaalinen tuki ja jälkihoito
Psykososiaalinen tuki ja jälkihoito koordinoidaan kriisityöryhmän toimesta. Tuki ja jälkihoito voidaan järjestää kouluterveydenhuollon, seurakunnan ja Osviitan kanssa yhteistyössä. Psykososiaalisesta tuesta ja jälkihoidosta tiedotetaan opettajille, opiskelijoille ja vanhemmille mahdollisimman nopeasti kriisin, uhkauksen tai vaaratilanteen jälkeen.