KAUHAVAN PERUSOPETUKSEN OHJAUSSUUNNITELMA
VUOSILUOKAT 0-9

MITÄ OPPILAANOHJAUS ON?
Oppilaanohjauksella edistetään oppilaiden koulutyön onnistumista, opintojen sujumista sekä koulutuksen tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta. Ohjaustoiminnan tulee muodostaa koko perusopetuksen ajan kestävä, perusopetuksen jälkeisiin opintoihin ulottuva jatkumo. Oppilaanohjaus yhdistää koulua yhteiskuntaan ja työelämään. Sen avulla edistetään oikeudenmukaisuuden, yhdenvertaisuuden, tasa-arvon ja osallisuuden toteutumista sekä ehkäistään syrjäytymistä koulutuksesta ja työelämästä. Oppilaanohjauksessa kehittyvät tiedot ja taidot edistävät osaltaan osaavan työvoiman saatavuutta sekä osaamisen kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamista tulevaisuuden työelämässä. (OPS 2016)

MIKÄ ON OPPILAANOHJAUKSEN TARKOITUS?
Oppilaanohjauksen tehtävänä on edistää oppilaiden kasvua ja kehitystä siten, että jokainen oppilas pystyy kehittämään opiskeluvalmiuksiaan ja vuorovaikutustaitojaan sekä oppimaan elämässä tarvittavia tietoja ja taitoja. Oppilaanohjaus tukee oppilaita tekemään omiin valmiuksiinsa, arvoihinsa ja lähtökohtiinsa sekä kiinnostukseensa perustuvia arkielämää, opiskelua, jatko-opintoja sekä tulevaisuutta koskevia päätöksiä ja valintoja. Ohjauksen avulla oppilaat oppivat tiedostamaan mahdollisuutensa vaikuttaa oman elämänsä suunnitteluun ja päätöksentekoon. Oppilaita kannustetaan pohtimaan ja kyseenalaistamaan koulutukseen ja ammatteihin liittyviä ennakkokäsityksiä ja tekemään valintansa omia vahvuuksiaan ja kiinnostuksen kohteitaan vastaten. Oppilaanohjausta toteutetaan yhteistyössä huoltajien kanssa. (OPS 2016)

MIKÄ ON OHJAUSSUUNNITELMA?
Opetussuunnitelman mukaan koulun ohjaussuunnitelmaan kuvataan oppilaanohjauksen järjestämisen rakenteet, toimintatavat, työn- ja vastuunjako sekä monialaiset verkostot, joita tarvitaan ohjauksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Suunnitelmassa kuvataan myös kodin ja koulun ohjausyhteistyö, koulun työelämäyhteistyö sekä työelämään tutustumisen järjestelyt. Tähän ohjaussuunnitelmaan on kuvattu Kauhavan perusopetuksen oppilaanohjauksen pääpiirteet. Aikataululliset tarkennukset kirjataan koulukohtaisiin vuosisuunnitelmiin.

OPPILAANOHJAUKSEN TAVOITTEET
Vuosiluokat 1–2
Vuosiluokilla 1–2 oppilaanohjauksessa painotetaan itsestä huolehtimisen ja arjen taitoja yrittäjämäisen toimintatavan hengessä. Oppilaanohjauksen koordinointi kuuluu luokanopettajan tehtäviin. Ohjaus on osa arjen toimintakulttuuria ja kuuluu jokaisen koulussa toimivan aikuisen tehtäviin. Ohjaus on monimuotoista ja siihen osallistuu myös muu oppilaan lähiympäristö.
Vuosiluokat 3–6
Vuosiluokilla 3–6 oppilaanohjauksessa tuetaan ja kehitetään erityisesti ajattelun ja oppimisen taitoja. Oppilaanohjauksessa korostuvat yrittäjämäinen toimintatapa ja osallisuus. Maakunnalliset ja paikalliset erityispiirteet huomioon ottaen oppilaat tutustuvat lähialueen ammatteihin ja elinkeinoelämään. Ohjauksessa korostuu ennakkoluuloton suhtautuminen ammatteihin ja työelämään. 
Oppilaanohjauksen koordinointi kuuluu luokanopettajan tehtäviin. Ohjaus on osa arjen toimintakulttuuria ja kuuluu jokaisen koulussa toimivan aikuisen tehtäviin. Ohjaus on monimuotoista ja siihen osallistuu myös muu oppilaan lähiympäristö.
Vuosiluokat 7–9
Vuosiluokilla 7–9 oppilaan ohjaaminen on osa arjen toimintakulttuuria ja toteutetaan moniammatillisena yhteistyönä, jota koordinoi opinto-ohjaaja. Ohjaus on monimuotoista ja siihen osallistuu myös muu oppilaan lähiympäristö. 
Yläkoulussa oppilaanohjauksen painoalueina ovat jatko-opinnot, työelämätaidot ja yrittäjyys sekä monilukutaito. Ohjaussuunnitelmassa tulee huomioida yhteistyö paikallisten yritysten ja toisen asteen yhteistyökumppaneiden kanssa.

OPPILAANOHJAUKSEN TOIMINTATAVAT
Alakoulussa oppilaanohjaus on kiinteä osa opetusta. Yläkoulussa oppilaanohjaus on sekä oppiaine että kaikkeen opetukseen ja jokaisen aineenopettajan työhön sisältyvää toimintaa.
Henkilökohtainen- ja pienryhmäohjaus
Yläkoulussa oppilaille tulee järjestää henkilökohtaista ohjausta. Seitsemäsluokkalaisille järjestetään tulohaastattelu, jossa keskustellaan siitä, miten yläkouluun siirtyminen on sujunut. Tulohaastattelun voi tehdä luokanvalvoja, kuraattori tai opinto-ohjaaja. Yläkoulun aikana järjestettävissä henkilökohtaisissa ohjauskeskusteluissa käydään lisäksi läpi mm. oppilaiden jatkokoulutussuunnitelmia. 
Pienryhmäohjausta järjestetään tarvittaessa. Pienryhmäohjauksessa käsitellään ryhmälle yhteisiä teemoja ja saadaan vertaistukea ryhmältä.
Luokkamuotoinen oppilaanohjaus
Vuosiluokilla 7–9 luokkamuotoisessa ohjauksessa käsitellään kaikille yhteisiä, opetussuunnitelmaan kirjattuja asioita.

OPINTO-OHJAAJIEN RESURSSIT
Kauhavan yläkouluilla on yhteensä kolme opinto-ohjaajaa, joista yksi työskentelee Kauhavan yläkoululla, yksi Alahärmän yläkoululla ja yksi Ylihärmän ja Kortesjärven yläkouluilla. Henkilökohtaiseen ohjaukseen tulee olla jokaisella koululla varattu oppilasmäärään suhteutettuna samat ajalliset resurssit. Opinto-ohjaaja on vastuussa koulun yhteyksien ylläpitämisestä toisen asteen oppilaitoksiin sekä työelämään ja yrityksiin. Tämä tulee myös huomioida ajallisissa resursseissa.
Materiaaliset resurssit 
Opinto-ohjaajalla tulee olla koululla käytössään oma työhuone oppilaiden vastaanottoa ja henkilökohtaista ohjausta varten. Työhuoneen tulee sisältää verkkoyhteyksillä varustettu tietokone sekä oppilaitos- ja yrityselämän yhteyksien että oppilaiden vanhempien kanssa tehtävän yhteistyön ylläpitämiseksi. Samoin opinto-ohjaajalla tulee olla tätä tehtävää varten matkapuhelin työkäyttöön. Luokkamuotoisia oppilaanohjauksen tunteja varten saatavilla pitää olla ajanmukaisesti varustettu ja päivitetty ATK-luokka tai riittävä määrä kannettavia tietokoneita tai tabletteja, koska 9. luokkalaisten yhteishaku tapahtuu sähköisesti. Tämä edellyttää sekä yhteishaun että opiskeluun liittyvän tiedonhaun harjoittelua internetissä. Oppilaanohjauksessa tulee olla käytössä ajanmukainen oppimateriaali oppikirjoineen ja lisämateriaaleineen.
 
Laadulliset resurssit 
Saavuttaakseen oppilaanohjaukselle asetut tavoitteet, oppilaanohjaajien tulee osallistua opiskelua, työelämää ja yhteiskuntaa koskeviin koulutuksiin. Laadukkaaseen oppilaanohjaukseen sisältyy myös oppilashuollon toiminta. Jokaisella koululla täytyy olla opiskeluhuoltosuunnitelma. 

OPPILAANOHJAUKSEN TEHTÄVÄT
Vuosiluokat 1–2 Koululaiseksi kasvaminen
Nivelvaihe siirryttäessä ensimmäiselle vuosiluokalle
•	esikoulun opettajan, huoltajien ja luokanopettajan välinen yhteistyö ja tiedonsiirto
•	tarvittaessa moniammatillinen yhteistyö
•	ohjaus kouluvalmiuksien kartoitukseen ja tarvittaessa tukipalveluihin

Alkuopetuksessa 
•	Tutustutaan koulun toimintatapoihin ja sääntöihin.
•	Opetellaan toimimaan sekä yksilönä että osana ryhmää.
•	Harjoitellaan arkielämän taitoja.
•	Harjoitetaan ja ylläpidetään oppimisen iloa ja yritteliäisyyttä (sitkeys ja ponnistelu).
•	Harjoitetaan ja kannustetaan oppilasta omien kykyjen löytämiseen.
•	Opetellaan itsearvioinnin taitoja (arkielämän ja oppimisen taidot).
•	Harjoitetaan oppimaan oppimisen perustaitoja ja -valmiuksia sekä työskentelytaitoja.
•	Tuetaan erilaisia oppijoita käyttämällä monipuolisia opetusmenetelmiä.  
•	Tuetaan yksilöllisyyttä ja pyritään tarjoamaan oppilaalle mahdollisuus edetä joustavasti omien taitojensa ja kykyjensä mukaan.
•	Luodaan pohja huoltajien kanssa tehtävälle yhteistyölle.
•	Tehdään yhteistyötä eri tahojen kanssa tutustuen arki- ja lähiympäristöön.
•	Huomioidaan ohjauksessa ja toiminnassa kestävä kehitys.
•	Luodaan konkreettiset ja arvioitavat tavoitteet ohjaamaan toimintaa.
•	Ennaltaehkäistään ongelmia varhaisella puuttumisella.
•	Tunnistetaan oppimisvaikeuksia yhdessä erityisopetuksen kanssa, etsitään sopivia oppimisen tukimuotoja ja tehdään tarvittavat pedagogiset asiakirjat (kolmiportainen tuki).
•	Ohjataan tarvittaessa oppimisvalmiuksien kartoitukseen ja tukipalveluiden piiriin.
•	Tarkistetaan vuosittain pedagogiset asiakirjat.

Nivelvaihe siirryttäessä kolmannelle vuosiluokalle
•	tiedonsiirto luokanopettajien ja huoltajan välillä siirryttäessä kolmannelle luokalle
•	oppilaiden pedagogisten asiakirjojen tarkistus ja päivitys siirryttäessä kolmannelle vuosiluokalle
•	yhteistyö erityisopettajan kanssa ja tarvittaessa moniammatillinen yhteistyö
Vuosiluokat 3–6 Oppijana kehittyminen                                                                   
Nivelvaihe siirryttäessä 3. vuosiluokalle
•	tiedonsiirto luokanopettajien ja huoltajan välillä siirryttäessä kolmannelle luokalle
•	yhteistyö erityisopettajan kanssa ja tarvittaessa moniammatillinen yhteistyö
•	pedagogisten asiakirjojen läpikäyminen ja huomioiminen opetusta suunniteltaessa

Vuosiluokilla 3–6
•	Tarjotaan malleja ja ajatuksia arvomaailman luomiseen.
•	Kerrataan koulun toimintatapoja ja sääntöjä.
•	Ylläpidetään oppimisen iloa ja sisäistä motivaatiota.
•	Ohjataan omatoimisuuteen ja yritteliäisyyteen.
•	Korostetaan oppilaan vahvuuksia ja myönteistä asennetta.
•	Tuetaan itseluottamuksen ja itsetuntemuksen kehittymistä.
•	Vahvistetaan arkielämän taitoja ja positiivista käytöstä.
•	Kehitetään taitoja toimia sekä yksilönä että osana ryhmää.
•	Tarjotaan oppilaille mahdollisuuksia osallisuuteen koulun arjessa.
•	Edistetään oppilaiden ammatillisen kiinnostuksen heräämistä mm. tutustumalla lähiseudun ammatteihin, työpaikkoihin ja elinkeinoelämään.
•	Harjoitellaan erilaisuuden hyväksymistä erilaisissa integrointi- ja inkluusioryhmissä sekä monialaisissa oppimiskokonaisuuksissa.
•	Harjoitellaan erilaisia opiskelustrategioita ja oppilasta ohjataan löytämään itselle ja oppiaineelle sopivimmat työtavat.
•	Ohjataan kotitehtävien tekemistä ja kokeisiin valmistautumista, tarjotaan erilaisia mahdollisuuksia oman osaamisen näyttämiseen ja vahvistetaan itsearviointitaitoja.
•	Avataan oppilaalle ja huoltajille oppiaineiden ja toiminnan tavoitteet sekä päämäärät.
•	Tuetaan oppilaita ja huoltajia opiskeluun liittyvässä tiedonsaannissa ja valinnoissa.
•	Tavataan vuosittain huoltajien kanssa.

oppilas

huoltaja                            	 koulu

•	Ennaltaehkäistään ongelmia varhaisella puuttumisella.
•	Tunnistetaan oppimisvaikeuksia yhdessä erityisopetuksen kanssa, etsitään sopivia oppimisen tukimuotoja ja tehdään tarvittavat pedagogiset asiakirjat (kolmiportainen tuki).
•	Ohjataan tarvittaessa oppimisvalmiuksien kartoitukseen ja tukipalveluiden piiriin.
•	Tarkistetaan vuosittain pedagogiset asiakirjat.

Nivelvaihe siirryttäessä seitsemännelle vuosiluokalle
•	tiedonsiirto luokanopettajien ja huoltajan sekä luokanohjaajien välillä  
•	oppilaiden pedagogisten asiakirjojen tarkistus ja päivitys siirryttäessä 7. vuosiluokalle
•	yhteistyö erityisopettajan ja opinto-ohjaajan kanssa ja tarvittaessa moniammatillinen yhteistyö
•	yläkouluinfo 6. luokkalaisille

Vuosiluokat 7–9 Yksilönä ja yhteisön jäsenenä kasvaminen
Nivelvaihe siirryttäessä seitsemännelle vuosiluokalle 
•	kodin ja koulun välinen moniammatillinen yhteistyö ja tiedonsiirto
•	oppilaiden pedagogisten asiakirjojen tarkistus ja päivitys siirryttäessä 7. vuosiluokalle
•	yläkouluinfo 6. luokkalaisille ( esim. opinto-ohjaaja, erityisopettaja, kuraattori, tukioppilaat)
•	tutustuminen yläkouluun  
•	ryhmäytys

Vuosiluokilla 7–9: 
•	Tuetaan oppilaiden kykyä asettaa tavoitteita oppimiselleen ja ottamaan vastuuta opiskelustaan.
•	Ohjataan oppilaita löytämään omia vahvuuksia ja rakentamaan tulevaisuutta oppimisen keinoin.
•	Ohjataan oppilaita huomioimaan toimintansa seuraukset ja vaikutuksen muihin ihmisiin ja ympäristöön.
•	Ohjataan käyttämään yhteiskunnan tieto- ja viestintäteknologiaa.
•	Tuetaan oppilaan yleissivistyksen ja maailmankuvan kehittymistä.
•	Tuetaan työelämän tiedot ja taidot yhdistävää osaamista.
•	Tuetaan oppilasta itsenäisessä päätöksenteossa.
•	Tarjotaan oppilaille mahdollisuuksia osallisuuteen ja vaikuttamiseen koulun arjessa.

Nivelvaihe toiselle asteelle 
•	kodin ja koulun välinen yhteistyö ja tiedonsiirto
•	toisen asteen koulutukseen tutustuminen
•	moniammatillinen yhteistyö ja tukea tarvitsevien oppilaiden huomioiminen

OHJAUKSEN TUNTIJAKO JA SISÄLLÖT VUOSILUOKILLA 7-9

7. luokka / 0,5 vvt	8. luokka / 1 vvt	9. luokka / 0,5 vvt	
•Ryhmäytyminen
•Koulussa käyttäytyminen
•Opiskelutaidot
•Valinnaisaineet
•Henkilökohtainen ja pienryhmäohjaus
•Työelämään tutustuminen TET
	•Itsetuntemus
•Opiskelutaidot
•Tutustuminen koulutukseen Suomessa
•Ammatti- ja työelämätietous
•Työn hakeminen
•Henkilökohtainen ja pienryhmäohjaus
•Työelämään tutustuminen TET 	•Vaihtoehdot peruskoulun jälkeen
•Itsetuntemus
•Yhteiskunnan ohjaus-, tieto- ja tukipalvelut
•Henkilökohtainen ja pienryhmäohjaus
•Yhteishaku
•Kansainvälisyys
•Työelämään tutustuminen TET ennen yhteishakua	

Tuntien sijoittelussa tulee huomioida ryhmäyttäminen, haku jatko-opintoihin ja yhteistyö toisen asteen oppilaitosten kanssa.

OPPILAANOHJAUS YLEISEN, TEHOSTETUN JA ERITYISEN TUEN AIKANA
Opinto-ohjaajan toteuttamassa oppilaanohjauksessa pääpaino on yleisen tuen antamisessa. Yleisen tuen vaiheessa ohjauksessa korostuu perustaitoja vahvistava, oppimaan ohjaava ja eriyttävä ohjaus. 
Tehostettua tai erityistä tukea saavan oppilaan ohjauksessa opinto-ohjaaja on lähinnä konsultoivassa roolissa. Tehostetun ja erityisen tuen aikana oppilaanohjaukselle on tärkeää tiivis kodin ja koulun välinen yhteistyö. Opinto-ohjaaja voi tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan lisätä oppilaalle annettavan henkilökohtaisen ohjauksen määrää. Oppilas ohjataan suhtautumaan realistisesti omiin mahdollisuuksiinsa. Tehostettua tai erityistä tukea saavan oppilaan ohjauksen lähtökohta on lähtötilanteen ja oppilaan vahvuuksien mukainen uraohjaus, jonka päätteeksi oppilas ns. saatetaan toiselle asteelle. Opinto-ohjaaja vastaa kaikkien oppilaidensa koulutus- ja ammatinvalinnan ohjauksesta. Ohjauksellinen tuki voi olla myös erityisjärjestelyjä TET-harjoitteluihin ja oppilaitostutustumisiin liittyen.

OHJAUKSELLINEN YHTEISTYÖ ERI TAHOJEN KANSSA
Ohjauksellista yhteistyötä tehdään koulun sekä koulun sisällä että ulkopuolisten tahojen kanssa aktiivisesti. Yhteistyön tavoite on oppilaiden hyvinvoinnin lisääminen mm. yhteisöllisen opiskeluhuollon keinoin. Hyvinvointia pyritään parantamaan lisäämällä oman kulttuurin- ja paikallistuntemusta. Koulussa ohjausyhteistyötä tekevät luokanopettajat, luokanvalvojat, opinto-ohjaajat, erityisopettajat, aineenopettajat, kuraattorit, terveydenhoitajat, koulunkäynninohjaajat, tukioppilaat, oppilaskunnat, ruokalahenkolökunta, siistijät sekä kiinteistönhoitajat. Koulun ulkopuolisten tahojen kanssa yhteistyötä tehdään huoltajien lisäksi esimerkiksi seurakuntien, kaupungin nuorisotoimen, 4H:n ja paikallisten urheiluseurojen kanssa. Oppilaita kannustetaan mielekkäiden harrastusten pariin. Oppiaineisiin ja koulun teemoihin sovitettavat vierailut arki- ja lähiympäristöön tai koululle tapahtuvat vierailut kirjataan vuosisuunnitelmaan.

Työelämäyhteistyö
Koulun vuosisuunnitelmassa määritellään, miten yhteistyö työ- ja elinkeinoelämän kanssa toteutetaan. Yhteistyömuotoja voivat olla mm. työpaikkavierailut, yritysyhteistyö, kummiyritystoiminta ja yhteistyö yrittäjäyhdistysten kanssa. Alakoulussa yhteistyötä tehdään lähialueen yritysten ja työpaikkojen kanssa. Työelämään tutustumisjaksoja (TET) voidaan toteuttaa jo alakoulussa. 
Yläkoulussa yhteistyön keskeisen osan muodostavat työelämään tutustumisjaksot (TET), opintokäynnit työpaikoilla sekä työelämän edustajien vierailut luokkatunneilla. Eri oppiaineiden opetukseen sisällytetään kokonaisuuksia, jotka liittävät opiskeltavan aineen antamat tiedot ja taidot työelämän vaatimuksiin ja mahdollisuuksiin. Kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisille pyritään järjestämään opintokäyntejä työpaikoille ja yrittäjiä voidaan kutsua vierailulle kouluille. 
Myös opettajille voidaan mahdollisuus tutustua valitsemaansa työpaikkaan yleensä kahden päivän ajan (ope-TET). Opettajille järjestetään mahdollisuuksien mukaan opintokäyntejä yrityksiin. Näiden avulla opettaja voi välittää oppilaille tietoa työelämän vaatimuksista oman oppiaineensa osalta ja kehittää opetustaan työelämälähtöisesti.

TET eli työelämään tutustuminen 
Työelämäyhteistyö lisää vuorovaikutusta lähiympäristön kanssa, mahdollistaa oppivan yhteisön syntymisen sekä lisää ja vahvistaa opettajien ja oppilaiden osallisuuden kokemuksia yhteistyössä sidosryhmien kanssa. TET-jaksot antavat hyvän pohjan eri oppiaineiden integrointiin työelämään. 
Työelämään tutustumista tulee järjestää jokaiselle yläkoulun vuosiluokalle. Tavoitteena on, että oppilas tutustuu yläkoulun aikana vähintään kolmeen erilaiseen työtehtävään aloilla, joista vähintään kahdesta hän on kiinnostunut, ja joille hän mahdollisesti aikoo hakeutua peruskoulun tai toisen asteen jälkeen. Oppilas harjoittelee TETin aikana työelämän pelisääntöjä ja vieraiden aikuisten kanssa toimimista. Yrittäjämäistä toimintatapaa tukee TET-paikan hankkiminen mahdollisimman itsenäisesti. Myös alakoulussa on mahdollista toteuttaa TET-jaksoja. TET-jaksojen aikataulu ja laajuus kirjataan koulukohtaiseen vuosisuunnitelmaan. TET-jaksojen sijoittelussa tulee ottaa huomioon päättävien luokkien yhteishaku. Ohjaussuunnitelmassa määritellään tarkemmin miten ja missä oppiaineissa ja/tai monialaisissa oppimiskokonaisuuksissa TET-jaksojen sisältöjä ja kokemuksia käsitellään. TET-jaksoihin kuuluu työnantajan palaute sekä oppilaan itsearviointi. Pidemmistä, koulun ulkopuolisista TET-jaksoista on laadittava aina TET-sopimus. Oppilaiden, huoltajien ja työnantajien tulee olla tietoisia nuoria koskevasta työlainsäädännöstä.

Luokka 	Toteutus Kauhavan kouluissa	
alakoulu	TET-päiviä voidaan halutessa järjestää esim. lähiympäristön työpaikoille.	
7. luokka	kaksi päivää lähtökohtaisesti huoltajien työpaikoille	
8. luokka	viikko/viisi päivää itse valitussa paikassa	
9. luokka	kaksi viikkoa, yksi syksyllä, yksi keväällä, kuitenkin ennen yhteishakua itse valittuihin paikkoihin	
yläkoulu	Lisäksi on mahdollista järjestää koulukohtaisia TET-harjoitteluja kuten keittiö-TET	

Maakunnallisena linjauksena on, että luokan kaikki oppilaat ovat TETissä samaan aikaan, elleivät paikalliset erityiset syyt edellytä muunlaista toimintatapaa (esim. TET-paikkojen lukumäärä). Koulun vuosisuunnitelmaan kirjataan, miten opettajien tunnit, toimintatavat ja tehtävät TETin aikana toteutetaan. Pääpaino on erilaisissa oppilaita tukevissa ohjauksellisissa toimenpiteissä. Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi:
•	opettajien vierailuihin oppilaiden TET-paikoille
•	opettajien työelämään tutustumisjaksoihin (ope-TET)
•	samanaikaisopetukseen
•	tehostetun tuen antamiseen
•	oppituntien seuraamiseen 
•	jakotunteihin
•	oman valvontaluokan seurantaan
•	monialaisten oppimiskokonaisuuksien toteuttamiseen

Koulun vuosisuunnitelmaan kirjataan TET-jaksojen ajankohdat sekä miten oppiaineiden integrointi toteutetaan TETtiin liittyen sekä opettajien toimintatavat ja tehtävät TETin aikana.
Erityisesti pienryhmien oppilaita kannustetaan osallistumaan kummi-TET- toimintaan, jossa oppilaalle etsitään kummiyritys. Oppilas on kummiyrityksessään esim. päivän viikossa tutustumassa työelämään. Paikalliset yrittäjien yhdistykset ovat näiden TET-paikkojen hankinnassa yhteistyökumppanina.
Ideoita työelämään tutustumisen (TET) toteuttamiseksi kaikilla vuosiluokilla
TET voi olla ns. matalan kynnyksen työelämään tutustumista, jolloin läheiset aikuiset yhdessä koulun henkilökunnan kanssa auttavat TET-paikan löytämisessä. TET voi olla muutaman päivän tai viikon mittainen jakso tai läpi vuoden jatkuvaa toimintaa esimerkiksi koulun ruokalassa tai muutaman tunnin kestävä vierailu koulun lähellä sijaitsevaan vanhusten palvelutaloon. Esimerkkejä TETin toteuttamiseen:
•	huoltaja-TET huoltajien tai jonkun muun läheisen aikuisen työpaikalla
•	keittiö-TET koulun ruokalassa esim. pareittain auttamassa tiskissä pari tuntia päivässä
•	TET koulun vahtimestarin, kiinteistöhuollon tai siistijöiden kanssa
•	TET-päivä tai pari tuntia vanhusten palvelutalolla esim. lukemassa sanomalehtiä
•	TET-päivä tai pari tuntia päiväkodissa tai eskarissa esim. pitämässä satutunnin tai puuhatuokion
•	TET kirjastossa
•	TET koulun kummiyrityksessä
•	apuopettajina alakoululla
•	lehtijutun tekeminen paikallislehteen
 
Yhteistyö huoltajien kanssa
Oppilaanohjauksen kannalta yhteistyö huoltajien kanssa on erittäin tärkeää.  Huoltajien edustajaa toivotaan mukaan koulun yhteisölliseen opiskeluhuoltoryhmään (edustaja esimerkiksi vanhempainyhdistyksestä). Yhteisöllisessä opiskeluhuoltoryhmässä keskustellaan koko kouluyhteisön hyvinvointia koskevista asioista. 
Huoltajia kutsutaan vuosittain järjestettäviin vanhempainiltoihin kuulemaan ja keskustelemaan koulua, lapsia ja nuoria koskevista ajankohtaisista asioista. Alakoululaisille ja heidän huoltajilleen järjestetään vuosittain arviointikeskustelu ja yläkoululaisten huoltajia kutsutaan vanhempainvartteihin koulun linjauksen mukaan. 
Tiedonkulku tapahtuu pääsääntöisesti sähköisesti wilman kautta ja ajankohtaisista asioista voidaan tiedottaa joko wilman tai koulun kotisivujen tai molempien kautta. Kodin ja koulun välisen yhteistyön onnistumisen kannalta on tärkeää, että koulun toimintamalleista tiedotetaan koteihin tarkoituksenmukaisesti.
Koulut järjestävät vuosittain erilaisia teemapäiviä ja tapahtumia, joihin huoltajia voidaan kutsua mukaan. 
Yläkoulussa huoltajien osallistumista opinto-ohjaajan järjestämiin ohjaustilanteisiin pyritään lisäämään. Vanhemmille tarjotaan mahdollisuus tavata opinto-ohjaaja henkilökohtaisesti yhdessä nuorensa kanssa erityisesti yhteishakuun liittyvissä asioissa. Ohjausyhteistyötä tehdään myös Wilman välityksellä.
Yhdeksännellä luokalla järjestetään jokaisessa yläkoulussa jatkokoulutusilta, johon kutsutaan nuoret huoltajiensa kanssa. Illassa esitellään lähialueen ammatillista ja lukiokoulutusta. Kauhavan perusopetuksen oppilaanohjauksen verkkosivujen seuraamista markkinoidaan oppilaille ja vanhemmille. 
Nivelvaiheyhteistyö
Nivelvaiheyhteistyötä tehdään kaikissa nivelvaiheissa eli esiopetuksesta alkuopetukseen, toiselta luokalta kolmannelle, kuudennelta luokalta yläkouluun ja yhdeksänneltä luokalta toiselle asteelle. Nivelvaiheissa järjestetään tiedonsiirtopalavereita, jotta vastaanottavat opettajat saavat opetuksen järjestämisen kannalta välttämättömän tiedon. 
Opinto-ohjaaja ja kuraattori sekä mahdollisesti erityisopettaja vierailevat 6. luokissa kertomassa yläkoulusta. Oppilaille annetaan tiedote ja tiedonsiirtolomake, jonka he palauttavat täytettyään sen huoltajan kanssa. Loppukeväästä kuudesluokkalaiset tutustuvat yläkouluun tulevissa luokissaan. Tukioppilaat tutustuttavat oppilaita toisiinsa ja uuteen kouluun. Yläkouluun siirryttäessä järjestetään jokaiselle 7. luokalle luokkapäivä.
Yhdeksännen luokan keväällä oppilas, yhdessä huoltajansa kanssa, täyttää ja palauttaa opinto-ohjaajalleen lupalomakkeen toiselle asteelle tehtävävää tiedonsiirtoa varten. Opettajat voivat myös muuten vaihtaa opetuksen kannalta välttämättömiä tietoja. Nivelvaiheet on erikseen kuvattu Kauhavan perusopetuksen nivelvaiheiden vuosikellossa.
Yhteistyö toisen asteen oppilaitosten kanssa
Toisen asteen ammatilliseen koulutukseen tutustuminen aloitetaan kahdeksannella luokalla. Kahdeksasluokkalaiset tutustuvat valitsemaansa ammattialaan. Tämä toteutetaan ATT8-päivänä eli ammatti tekemällä tutuksi kahdeksasluokkalaisille -päivänä yhteistyössä Koulutuskeskus Sedun Lapuan toimipisteen kanssa. 
Yhdeksännellä luokalla tehdään opintokäyntejä läheisiin ammatillisiin oppilaitoksiin mm. Teknologiapäivä. Mahdollisuuksien mukaan oppilaanohjauksen tunnilla käy esittelijöitä toisen asteen oppilaitoksista. Ennen yhteishakua järjestetään täsmäpäivä, jossa 9. luokan oppilas tutustuu yhden päivän ajan siihen oppilaitokseen ja koulutusalaan, johon hän aikoo yhteishaussa hakeutua. Yhdeksännellä luokalla järjestetään myös mahdollisuus tutustua lukio-opintoihin. 

JÄLKIOHJAUS
Yhteishaun tulosten julkistamisen aikaan koululla on tarjolla jälkiohjausta, jossa ilman opiskelupaikkaa jääneet nuoret ohjataan perusopetuksen lisäopetukseen, valma-koulutukseen tai hakemaan vapaaksi jääneitä opiskelupaikkoja. Jälkiohjauksen jälkeen edelleen ilman koulutuspaikkaa jääneet nuoret ohjataan etsivän nuorisotyöntekijän palvelujen piiriin. Oppilaiden seuranta perusopetuksen jälkeen tehdään Opintopolku-järjestelmän avulla ja hyvällä verkostoyhteistyöllä. Elo-syyskuussa osallistutaan tarpeen vaatiessa toisen asteen oppilaitosten järjestämiin siirtopalavereihin.

KOULUA VAIHTAVA OPPILAS
Kun oppilas vaihtaa koulua, koulunkäynnin sujumisen vuoksi on tärkeää, että hänet pyritään ottamaan nopeasti osaksi luokkayhteisöä. Opetuksen järjestämisen kannalta välttämätön tieto siirretään vastaanottavaan kouluun mahdollisimman pian.

MAAHANMUUTTAJAOPPILAAT
Maahanmuuttajaoppilaiden ohjauksessa pyritään käyttämään samoja toimintamalleja kuin perusopetuksessa. Valmistavassa opetuksessa olevien oppilaiden ohjauksesta huolehditaan koko valmistavan opetuksen ajan.
Oppilaille ja huoltajille voidaan järjestää mahdollisuuksien mukaan omankielistä kohdennettua tietoa esimerkiksi ammatinvalinnasta henkilökohtaisissa tapaamisissa. Ohjauksessa kuten muussakin opetuksessa on tärkeää huomioida kielitietoiset työtavat.

ARVIOINTI
Oppilaanohjausta arvioidaan vuosittain. Ohjauksen vuosiluokkaistetut tavoitteet on kirjattu tähän ohjaussuunnitelmaan. Halutessaan koulut voivat painottaa tiettyjä tavoitteita lukuvuosittain. Ohjauksen tavoitteiden toteutumista arvioivat oppilaat, työyhteisö sekä yhteisöllinen opiskeluhuoltoryhmä, johon kuuluu edustajia oppilaiden ja koulun henkilökunnan lisäksi huoltajien ja yhteistyökumppaneiden keskuudesta. Oppilaiden arvio ohjauksen onnistumisesta voidaan selvittää oppilaskunnan toimesta. Oppilaskunnan edustaja tuo arvion tiedoksi yhteisölliseen opiskeluhuoltoryhmään.
Lisäksi ohjauksellisten toimenpiteiden toteutumista arvioidaan koulukohtaisen opiskeluhuollon suunnitelman tavoitteiden toteutumista arvioitaessa, oppilaskohtaisissa väliarviointikeskusteluissa sekä tehostettua ja erityistä tukea saavien oppilaiden osalta pedagogisiin asiakirjoihin kirjattujen tavoitteiden toteutumista seuraamalla.
OHJAUKSEN VUOSIKELLO
 vuosikellossa käytetyt lyhenteet: 
ao = aineenopettaja, eo = erityisopettaja, esio = esiopettajat, ko = kummioppilaat, ku = kuraattori, lo = luokanopettaja, lv = luokanvalvoja, oh = yhteisöllinen opiskeluhuoltoryhmä, ok = oppilaskunta, opet = opettajat, opo = opinto-ohjaaja, re = rehtori, th = terveydenhoitaja, tu = tukioppilaat
Kuukausi	Tehtävä	Tekijä	
elokuu	•	lukuvuosisuunnitelma ja muuta suunnittelua 

•	luokkapäivät tai ryhmäytystä seitsemäsluokkalaisille 

•	luokanopettajat/ -valvojat perehdyttävät uudet oppilaat koulun käytäntöihin 

•	koulutiedotteen ja kotisivujen päivittäminen 

•	7. luokkalaisten vanhempainilta (mahdollisesti luokkapäivän yhteydessä) 

•	edellisen vuoden 9. luokkalaisten seuranta 

•	Saattaen vaihto –palaveri

•	siirtopalaveri ammatilliseen koulutukseen 	re, opet, oh, ok, tu

lv:t, oh, tu

lo:t, lv:t

tiedotteesta ja kotisivuista vastaavat

lv:t, re, ao:t, opo, ku, th

opo

lv:t, opo, ku, th

lv:t, opo, ku, th 	
syyskuu	•	tulohaastattelut 7. luokkalaisille alkaa 
•	9. luokkalaisten henkilökohtainen ohjaus alkaa 
•	toisen asteen ja työelämän edustajien vierailujen järjestäminen 
•	8. luokkalaisten vanhempainilta tai vanhempainvartit 	lv, ku, opo

opo

opo

suunnittelusta vastaavat	
lokakuu	•	9. luokkalaisten TET, teho-TET 
•	ope-TET 
•	vierailijoita opo-tunneille
•	vanhempainvartit 7. luokkalaisten vanhemmille 	opo, ao:t

opo

opo

lv:t	
marraskuu	•	vanhempainilta jatkokoulutusmahdollisuuksista 
•	harjoitushaku ja tutustumispäivän järjestäminen 
•	lukioon tutustumista 
•	8. luokkalaisten TET
•	Ammatti tekemällä tutuksi 8.  luokkalaisille eli ATT8 (Alahärmä, Kauhava)	opo

opo

opo

opo, ao:t

opo, Sedun opot	
joulukuu	•	ammatti tekemällä tutuksi 8. luokkalaisille (ATT8) 
•	valinnaisainetarjottimen päivitys alkaa 	opo

ao:t, opo, re	
tammikuu	•	9. luokkalaisten tietojen tallentaminen Opintopolku-järjestelmään 
•	tutustumispäivien järjestäminen ammatilliseen koulutukseen koehaun perusteella eli ”täsmäpäivä”
•	 oppilaiden opintomenestyksen seuraaminen ja yhteydenotot koteihin 
•	Opinlakeus-koulutusmessut 	opo, toimistosihteeri

opo

lv:t, ao:t, opo

opo	
helmikuu	•	vanhempainilta valinnaisaineista
•	yhdeksäsluokkalaisten TET 	ao:t, opo

opo, ao:t	
maaliskuu	•	valinnaisaineiden valinta 4.–8. luokkalaisilla 
•	yhteishaku 
•	lukioiden kurssivalinnat 
•	alakoulujen siirtopalaverit alkaa 
•	pienryhmäohjaus 	lo:t, re, opo

opo

lukion opot

lo:t, opo, th, ku, eo

opo	
huhtikuu	•	ammatti tekemällä tutuksi 8. luokkalaisille eli ATT8 (Kortesjärvi, Ylihärmä) 
•	infotunnit kuudesluokkalaisille 
•	7. luokkalaisten TET
•	8. luokkalaisten TET 
•	Pääsykoevalmennus
•	Kummi- ja tukioppilaiden valitseminen
•	Oppilaskunnan hallituksen valinta	opo

opo, eo:t, ku, lo:t

opo

opo

opo
ku, tu, oppilaat, opet

ok, oppilaat, opet	
toukokuu	•	tulevien esioppilaiden ja ensimmäisen luokan oppilaiden tutustuminen tulevaan kouluun
•	tulevien seitsemänsien luokkien muodostaminen 
•	tulevien seitsemäsluokkalaisten tutustuminen yläkouluun ja mahdollisesti luokkapäivä
•	9. luokkalaisten päättöarviointi Opintopolkuun
•	lukion siirtopalaveri 
•	haku perusopetuksen jälkeiseen valmistavaan koulutukseen
•	ohjauksen arviointi	
esio:t, lo:t, ku, oh

re, lo:t, opo, ku, th, eo 

re, lv:t, tu, ku, th, oh,
opo, eo:t

opo, toimistosihteeri

lv:t, opo, th, ku 

opo

koko koulu,  oh	
kesäkuu	•	jälkiohjaus 	opo	
heinäkuu	•	täydennyshaku 	opo	

Ohjaussuunnitelmaa ja ohjauksen vuosikelloa päivitetään lukuvuosittain touko-elokuussa.

OHJAUKSEN EETTISET PERIAATTEET
(Suomen opinto-ohjaajat ry, vuosikokous 30.1.2009)
Opinto-ohjauksen perusperiaatteina ovat ohjattavan kunnioittaminen sekä ohjattavan hyvinvoinnin ja tasa-arvon edistäminen. Opinto-ohjaajan keskeisiä työvälineitä ovat hänen oma persoonansa ja ohjauksellinen asiantuntijuutensa. 

ITSEMÄÄRÄÄMISOIKEUS
Opinto-ohjaaja kunnioittaa ohjattavan itsemääräämisoikeutta. Opinto-ohjaaja tuo vaihtoehtoja esille monipuolisesti ja kunnioittaa ohjattavan omia valintoja.

TOTUUDELLISUUS
Opinto-ohjaaja toimii rehellisesti ja hienotunteisesti. Opinto-ohjauksessa annettavan tiedon on oltava ajankohtaista, monipuolista ja tiedon kriittiseen arviointiin ohjaavaa. Ohjausmateriaalin tekijä on tuotava esiin.

LUOTTAMUKSELLISUUS
Opinto-ohjaus on luottamuksellista. Luottamuksellisuus on säilytettävä myös muuttuvissa ohjausympäristöissä. Tietoja voidaan luovuttaa, mikäli se on ohjattavan edun kannalta välttämätöntä. Tällöin pyritään ensin keskustelemaan ohjattavan kanssa. Tietojen luovutuksessa noudatetaan voimassa olevia lakeja. 

RIIPPUMATTOMUUS
Opinto-ohjaajan on tiedostettava omat arvonsa sekä yhteiskunnan ja muista kulttuureista tulevien arvoja, jotta hän voi antaa eettisesti kestävää ohjausta. Opinto-ohjaaja tiedostaa omien, työyhteisönsä ja muun yhteiskunnan odotusten vaikutukset työhönsä. 

AMMATTITAIDON KEHITTÄMINEN
Opinto-ohjaaja arvioi ja kehittää omaa työtään. Hän huolehtii ammattitaitonsa päivittämisestä osallistumalla täydennyskoulutukseen ja hankkimalla ajantasaista tietoa.

YHTEISTYÖ
Opinto-ohjaajan työ edellyttää yhteistyötä koulun sisällä ja ulkopuolella eri toimijoiden kanssa. Opinto-ohjaaja kykenee moniammatilliseen yhteistyöhön ja arvostaa muiden ammattitaitoa ja osaamista.