OPS-työryhmän muistio

Oppiaineryhmä: äidinkieli ja kirjallisuus
Paikka: Sieppijärven koulu
Läsnä: 	Sieppijärvellä kokoontuivat seuraavat opettajat:
Pello: Kirsti Hanhirova, Raija Wikström
Muonio: Sirkka Kalliainen
Kolari: Saana Hietanen, Viljo Sarkanen, Kaarina Tiainen
Ylitornio: Jukka-Pekka Bergman, Eeva Aska

Seuraava tapaaminen: ma 27.4. klo 16.30 Sieppijärven koululla 

Keskusteltiin

Yläkoulun tuntimäärä
Keskustelimme sitä, että perusopetuksen tuntijaossa mainittu yksi vuosiviikkotunti tai yksi kurssi
lisää sopisi parhaiten yhdeksänteen luokkaan. Yhdeksännellä luokalla oppilaat ovat sen verran kypsyneet (verrattuna alempiin luokkiin), että kykenevät tekemään esimerkiksi analyyseja kirjallisuudesta. Tätä taitoa voi hyödyntää, jos äidinkielentunteja on riittävästi.  Lisäksi oppilaiden kirjoitustaito on esimerkiksi kahdeksanteen luokkaan verrattuna sen verran hyvä, että he pystyvät tekemän esseemuotoisia kirjoituksia, kuten kirjallisuustutkielman.

Miksi uusi OPS tarvitaan?
Onko kyse oppimiskäsityksen muutoksesta vai arvomaailman tai yhteiskunnan? Mietimme seuraavia: muuttuva maailma, muuttuva sivistyskäsitys

Mikä on äidinkielessä tärkeää jatkossakin?
Paljon äikäntunteja ensimmäisellä ja toisella luokalla.

Arviointi
Selkeitä valtakunnallisia ohjeita arviointiin tarvitaan. Seutukunnalliset tai valtakunnalliset kokeet, testistöt, tutkielmat yms. opettajan tueksi? Yhdeksännen luokan lopussa vai myös nivelvaiheissa? Eri opettajilla on eri kokemuksia ja pienet ryhmät, jolloin ei välttämättä ole vertailupohjaa ja tietoa siitä, mitä on valtakunnallisesti hyvä osaaminen. Puhuimme tämänhetkisen ja uuden opsin tavoitteista.
   Miltä vuosiluokalta voi alkaa numeroarviointi? Joidenkin mielestä se voisi alkaa jo kolmannelta luokalta, kaikissa oppiaineissa. Numerot ovat sekä lapselle aikuiselle helppoja ymmärtää, koska ne ovat tarkkoja. Osa kannattaa kolmas- ja neljäsluokkalaisilla sanallista arviointia, ainakin taito- ja taideaineissa. He pitävät sanallista arviointia helppotajuisempana ja kuvaavampana kuin numeroa. Onko numeroarviointi hyvä vai huono tai onko hankalaa, että jos oppilas saa arvosanaksi kahdeksan, ei tiedetä missä osa-alueissa on hyvä ja missä hän tarvitsee harjoitusta. Kuinka monta kertaa todistus annetaan lukuvuoden aikana? Vähintään kahdesti kannattaisi antaa, myös alakouluilla. Nämä asiat pitäisi olla yhtenäisiä kunnan eri kouluissa.
   Kun annetaan palautetta opiskelun etenemisestä, riittääkö numeroarviointi? Todistukseen riittää. Sanallista arviointia annetaan koko ajan sekä suullisesti ja kirjallisesti, esimerkiksi kirjoitelmien palauttamisen yhteydessä sekä kodin ja koulun välisessä yhteistyössä.
    Käytösarviointia tehdään, ja käytös vaikuttaa välillisesti myös oppiaineen arvosanaan. Pitäisikö käytösarviointi jakaa pienempiin osa-alueisiin?
   Työskentelytaidot vaikuttavat myös oppiaineen arviointiin. Pitääkö työskentelytaitojen arvioinnin korostua alkuopetuksessa? Esimerkiksi ryhmässä toimimisen taito on tärkeä, kuten lukutaitokin.
   Mitä vertaisarviointi pitää sisällään?

Peruskoulussa luokalta toiselle eteneminen:
Oppilas jätetään luokalle, jos hän toisen luokan päättyessä ei osaa lukea tai kirjoittaa. Toinen vaihtoehto on tehdä hojks (tai kolmas jopa kahden luokan yhtäaikainen suorittaminen).

Oppilaan oma vastuu:
Työskentelytaidot, jotka vaikuttavat myös oppiaineen arviointiin. Pitääkö näiden korostua alkuopetuksessa?

Kysymyksiä:
Onko niin, että nivelvaiheet siirretään sellaisenaan opsiin, mutta muut ajanjaksot on selvitettävä?
   Miten huomioidaan nopeasti etenevä taitava oppilas eli miten tehdään ylöspäin eriyttäminen? Voisivatko hyvin menestyneet oppilaat toimia ryhmässä ja saada vertaistukea toisiltaan? Toisaalta he tarvitsevat myös aikuista. Opettajan siis pitää pyrkiä antamaan huomiota kaikentasoisille oppilaille. Oppilaan, myös hyvän, pitää saada pinnistellä oppiakseen asioita, eli liian helppoja ja tasapäistäviä ei opetussisältöjen pidä olla.
  Kuinka paljon opiskellaan käsin ja kuinka paljon koneella kirjoittamista?

Muita esille nousseita asioita:
Äidinkieli ja kirjallisuus on välineaine, jonka taitoja käytetään ja vaaditaan eri oppiaineissa, kaikissa. Esimerkiksi kokeessa oppilaat vastaavat oikeinkielisyyssääntöjen mukaisesti, tai historian tunnilla voidaan tehdä draamaa. Opettajien pitää käydä oppiaineiden rajojen ylittävää vuoropuhelua, jotta opettajat ymmärtävät, että heidän pitää vaatia oppilaiden suorituksissa soikeakielisyyttä. Opettajien pitää käyttää elävää kieltä, ja lausua esimerkiksi loruja. Oppilaita pitää kannustaa keskustelemaan.    
   Tieto- ja viestintätekniikan taidot liittyvät myös äidinkieleen (ja muihinkin oppiaineisiin).