Yhteiskuntaopin keskeisiä käsitteitä

Käsitteiden osaaminen ja niiden oikea käyttäminen ovat hyvän vastauksen tunnusmerkkejä. Kysymyksissä olevat käsitteet on vastauksissa avattava. Forum-kirjojen lopussa on laajat käsiteluettelot. Oheiseen listaan on kerätty niistä sata peruskäsitettä. 

Käsitteitä voi opiskelijoille kerrata monella tavalla. Voit jakaa valmiin listan ja pitää sen pohjalta sanakokeet tai vaihtoehtoisesti antaa opiskelijoille pelkät käsitteet ja pyytää heitä selvittämään niihin vastaukset. Käsitelista kannattaa monistaa A3-kokoon, koska silloin siihen voi suoraan kirjoittaa määritelmiä.

Käsitteiden avulla kertauskurssia voi keventää ja niiden avulla voi leikkiä esimerkiksi Pictionarya tai Aliasta. Opiskelijat joko piirtävät tai selittävät käsitteitä kilpaa. Tämän voi toteuttaa pienissä ryhmissä tai yhdessä koko ryhmän kanssa.

YHTEISKUNTAOPIN KESKEISIÄ KÄSITTEITÄ

aluepolitiikka: sen avulla voimavaroja siirretään unionin vaurailta alueilta köyhille alueille

asianomistaja: se, johon rikos on kohdistunut tai jolle rikoksella on aiheutettu vahinkoa

avio-oikeus: aviopuolison oikeus puolisonsa omaisuuteen

bruttokansantuote: kansantaloudessa tuotettujen hyödykkeiden (tavaroiden ja palveluiden) kokonaismäärä rahamääräisesti laskettuna (yleensä vuoden aikana); sen kehitystä pidetään tärkeimpänä talouden kasvua kuvaavana indikaattorina

Coreper: pysyvien edustajien komitea, joka vastaa ministerineuvoston töiden valmistelusta; koostuu jäsenvaltioiden suurlähettiläistä Euroopan unionissa (pysyvät edustajat) ja sitä johtaa neuvoston puheenjohtajana toimiva valtio

demokratia: kansanvalta, johon kuuluu yleinen ja yhtäläinen äänioikeus; täysi-ikäiset kansalaiset pääsevät osallistumaan valtiolliseen ja paikalliseen päätöksentekoon

demokratiavaje: ajatus siitä, että unionin toimielinten kansanvaltaisuutta pidetään riittämättömänä; käsitys siitä, että EU:n päätöksentekojärjestelmä on liian kaukana tavallisista ihmisistä, jotka eivät ymmärrä sen monimutkaisia rakenteita ja vaikeita säädöstekstejä

devalvaatio: tarkoituksellinen toimenpide, jolla alennetaan oman maan valuutan arvoa muihin valuuttoihin verrattuna; revalvaation vastakohta

diktatuuri: rajaton valtiollinen valta, jota käyttää yksi henkilö, ryhmä tai puolue; valta perustuu usein väkivaltakoneistoihin, esimerkiksi poliisiin tai armeijaan; kilpailevat aatteet tai henkilöt kukistetaan väkivaltaisesti

direktiivi: yksi kolmesta keskeisestä EU-laki- eli säädöstyypistä; jäsenvaltioille osoitettu lainsäädäntövelvoite muuttaa kansallista lainsäädäntöä niin, että direktiivin asettama tavoite toteutuu; jättää kansallisten viranomaisten päätettäväksi sen, missä muodossa ja millä keinoin tavoite toteutetaan tietyn määräajan kuluessa

ehdollinen vankeus: vankeusrangaistus, jonka tuomittu voi joutua suorittamaan ehdottomana, jos hän syyllistyy koeajan aikana uuteen rangaistavaan tekoon

elinkustannusindeksi: kuluttajahintaindekseistä (kuluttajien jokapäiväisiä menoja kuvaava hintakehitys) yhdistetty pitkän aikavälin hintaindeksi (kuvaa hintojen keskimääräistä muutosta indeksin perusvuoteen verrattuna); ulottuu vuoteen 1914

enemmistöhallitus: hallitus, jonka tukena on yli puolet kansanedustajista

enemmistövaali: vaalijärjestelmä, jossa vaalipiirissään eniten ääniä saanut puolue saa kaikki paikat

etujärjestö: järjestö, joka ajaa jonkin ryhmän asiaa tai etuja

euro: kolmentoista (vuonna 2007) EMU-maan yhteisvaluutta

Euroopan keskuspankki: johtaa euroalueen yhteistä rahapolitiikkaa; keskeinen tavoite on ylläpitää hintavakautta eli torjua inflaatiota

Euroopan komissio: koostuu 27 jäsenestä eli komissaarista, yksi jokaisesta jäsenvaltiosta; käyttää EU:ssa aloitteenteko- ja täytäntöönpanovaltaa sekä valvoo perussopimusten ja lakien noudattamista ja yhteisön etujen toteutumista; edustaa unionin yhteistä eurooppalaista etua

Euroopan parlamentti: koostuu 785 jäsenvaltioista suorilla vaaleilla viiden vuoden ajaksi valitusta edustajasta, jotka edustavat kansalaisia ja joilla on lainsäädäntö- ja budjettivaltaa yhdessä Euroopan unionin neuvoston kanssa

Euroopan unionin neuvosto: koostuu EU:n jäsenvaltioiden hallitusten edustajista, joilla on lainsäädäntö- ja budjettivaltaa yhdessä Euroopan parlamentin kanssa ja päätösvaltaa monissa muissa asioissa; unionin keskeinen päätöksentekoelin

Eurooppa-neuvosto: koostuu EU-jäsenvaltioiden pääministereistä ja joidenkin valtioiden päämiehistä, jotka kokoontuvat noin neljä kertaa vuodessa huippukokoukseen ja antavat virikkeitä unionin kehittämiseksi ja linjaavat unionin suuntaviivoja

finanssipolitiikka: julkisen sektorin tulojen ja menojen säätely kokonaiskysynnän lisäämiseksi tai vähentämiseksi; pyritään vaikuttamaan kansantalouden häiriöihin, kuten työttömyyteen, inflaatioon ja vaihtotaseen alijäämäisyyteen

hakemusasia: asia, jonka tuomioistuin ratkaisee hakemuksen perusteella, esimerkiksi avioero tai lainhuuto

harmaa talous: virallisen kirjanpidon ulkopuolella harjoitettu taloudellinen toiminta

huoltosuhde: kuvaa sitä osaa väestöstä, jonka työlliset joutuvat elättämään; jos huoltosuhde on 1,5, sataa työllistä kohti on 150 ei-työllistä, joita ovat lapset, opiskelijat, työkyvyttömät, eläkeläiset, kotitaloustyötä tekevät ja työttömät; puhutaan myös taloudellisesta huoltosuhteesta eli elatussuhteesta, joka eroaa väestöllisestä huoltosuhteesta siten, että siinä lasketaan työikäisten suhde alle 20-vuotiaiden ja yli 64-vuotiaiden ihmisten määrään

hyvinvointivaltio: demokraattinen valtio, joka kantaa vastuuta kansalaisten sivistyksellisistä, sosiaalisista ja taloudellisista oloista takaamalla esimerkiksi verovaroin ylläpidetyn sosiaaliturvan

hyväksyntämenettely: lainsäädäntömenettely, joka on käytössä silloin, kun halutaan saada parlamentin puoltava lausunto jossakin asiassa, vaikka ministerineuvosto tekeekin lopullisen päätöksen

hyödyke: tavara tai palvelu; hyödykkeet jaetaan mm. kulutus- ja investointihyödykkeisiin

hätävarjelu: kohtuullisen väkivallan käyttäminen väkivaltaisen päällekarkaajan torjumiseksi

ihmisoikeus: kansainväliseen sopimukseen kirjattu kaikille ihmisille kuuluva oikeus

inflaatio: hintatason yleinen nousu; ilmaistaan prosenttimuutoksina

investointi: pääomahyödykkeiden (esimerkiksi koneet, tehdasrakennukset ja maantiet) hankkiminen ja rakentaminen tuotantotarkoituksia varten

julkisuusperiaate: periaate, jonka mukaan jokaisella on oikeus saada tietoa viranomaisten käsittelemistä asioista ja päätöksistä

kannattavuus: yrityksen voitollinen toiminta

kansalaisuus: jonkin valtion “jäsenyys”, joka takaa sekä oikeuksia että velvollisuuksia

kansanäänestys: äänioikeutetut kansalaiset saavat ilmaista mielipiteensä jostakin esillä olevasta asiasta

kasvu- ja vakaussopimus: Euroopan talous- ja rahaliiton tavoite, jonka mukaan liittoon kuuluvien maiden budjettien alijäämän pitää olla alle 3 prosenttia maan bruttokansantuotteesta; sopimuksen tavoitteena estää jäsenvaltioiden liiallinen velkaantuminen

keskusjärjestö: suomalaiset ammattiliitot ovat järjestäytyneet kolmeksi keskusjärjestöksi

kilpailukyky: yrityksen kyky selviytyä taloudellisessa kilpailussa muiden alan yritysten kanssa

kriisinhallintajoukot: Euroopan unionin jäsenmaiden sotilasosastot, joita voidaan käyttää kriisinhallintatehtäviin eri puolilla maailmaa

kunnanvaltuusto: kuntalaisten yleisillä vaaleilla valitsema elin, joka käyttää kunnan ylintä päätösvaltaa

kuulemismenettely: lainsäädäntömenettely, jossa Euroopan unionin neuvoston (ministerineuvoston) on pyydettävä lausunto Euroopan parlamentilta ennen kuin se antaa komission ehdotuksen pohjalta säädöksen; parlamentti ei voi estää ministerineuvostoa hyväksymästä jotakin säädöstä eikä tehdä siihen muutoksia, mutta voi vaikuttaa komissioon niin että se muuttaa aikaisempaa ehdotustaan

kysyntä: hyödykkeisiin kohdistuva ostohalukkuus eri hintatasoilla

käräjäoikeus: alin yleinen tuomioistuin, alioikeus

lainhuuto: käräjäoikeuden toimi, jolla kiinteistökauppa todetaan lailliseksi ja kiinteistön omistajan vaihdos merkitään kiinteistörekisteriin

laki: asetusta korkeampi kirjallinen säädös, joka on eduskunnan säätämä ja hyväksymä

lakialoite: kansanedustajan mahdollisuus ehdottaa uutta lakia

lakiosa: vainajan jättämän perinnön rintaperilliselle kuuluva osa, johon ei voi vaikuttaa testamentilla

lakko: työstä kieltäytyminen esimerkiksi työehtosopimusneuvottelujen edistämiseksi

liittovaltio: osavaltioista koostuva valtio, esimerkiksi Saksa; Euroopan unionissa tarkoittaisi tilannetta, jossa keskusvalta olisi Brysselissä ja unionin jäsenvaltiot olisivat osavaltion kaltaisia

lobbaus: päätöksentekijöiden tapaamista ja heidän mielipiteisiinsä vaikuttamista

luonnollinen henkilö: ihminen

Maastrichtin sopimus: vuonna 1992 tehty sopimus, joka vaikutti EY:n muuttumiseksi Euroopan unioniksi; sopimukseen sisältyi myös unionin rakentuminen kolmen pilarin varaan; yksi unionin perustamissopimuksista 

markkinahinta: hyödykkeille markkinoilla muodostuva käypä hinta; siihen vaikuttavat tuotantokustannusten lisäksi myös välilliset verot ja tukipalkkiot

meppi: Euroopan parlamentin jäsen (europarlamentaarikko), joka on valittu oman maan vaaleissa edustamaan maataan (engl. Member of Parliament)

määräenemmistö: ehdotuksen hyväksymiseen, esimerkiksi eduskunnassa, tarvitaan tietty ääntenenemmistö, esimerkiksi 2/3 kaikista annetuista äänistä

nimiperiaate: oikeusperiaate, jonka mukaan jonkun nimissä oleva omaisuus on myös hänen omistuksessaan

niukkuus: kuvaa ihmisten tarpeiden ja tuotantomahdollisuuksien välistä ristiriitaa

ohjauskorko: Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihin liittyvä huutokauppakorko

oikeushenkilö: rekisteröity yhdistys, yritys tms., joka voi ajaa asiaansa oikeudessa

oikeuskelpoisuus: se, että jollakulla tai jollakin voi olla oikeuksia ja velvollisuuksia

oikeusvaltio: kaikessa julkisessa toiminnassa noudatetaan lakia ja kansalaisten perusoikeudet on turvattu

oppositio: koostuu kansanedustajista, joiden puolueet eivät kuulu hallitukseen eivätkä tue sitä ja jotka arvostelevat hallituksen päätöksiä

ositus: avioparin omaisuuden jakaminen esimerkiksi avioeron jälkeen

pantti: velan vakuus, jollaisena voi olla irtainta tai kiinteää omaisuutta 

parlamentarismi: hallitusjärjestelmä, jossa hallituksen on nautittava kansanedustuslaitoksen luottamusta

perukirja: kuolinpesän omaisuudesta, veloista ja saatavista laadittava asiakirja, jonka perusteella perintövero määräytyy

perustuslaki: laki, joka sisältää säännökset valtion järjestysmuodosta, ylimpien valtioelinten suhteista ja yksilön perusoikeuksista

pilarirakenne: EU:n toiminta rakentuu kolmelle eri pilarille; ensimmäisen pilarin (Euroopan yhteisö sekä talous ja rahaliitto) asioista päätetään ylikansallisesti, toisen pilarin (ulko- ja turvallisuuspoliittinen yhteistyö) ja kolmannen pilarin (oikeus- ja sisäasioiden yhteistyö) asioista hallitustenvälisessä yhteistyössä

puheenjohtajavaltio: jokainen EU:n jäsenvaltio johtaa vuorotellen puoli vuotta unionia; puheenjohtajan johdolla toteutetaan Eurooppa-neuvoston ja ministerineuvoston kokoukset; puheenjohtajavaltio edustaa unionia yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) liittyvissä asioissa

puolue: aatteellinen yhdistys, joka tavoittelee laajaa kannatuspohjaa kyetäkseen mahdollisimman vahvasti vaikuttamaan kunnassa tai valtiossa

rakennerahasto: sen avulla edistetään taloudellista kehitystä ja luodaan työpaikkoja erilaisilla jäsenvaltioille myönnettävillä tuilla

reaaliansio: ilmoittaa palkan ja muiden tulojen todellisen ostovoiman

riita-asia: johonkin asiaan liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskeva erimielisyys

rintaperillinen: vainajan jälkeensä jättämä lapsi

sovittelu: menettely, jolla voidaan sopia vähäisiä riita- ja rikosasioita ilman oikeudenkäyntiä; myös oikeudenkäynnin aikana harjoitetun sovittelun ja perheasiain sovittelun yleinen nimitys

subsidiariteettiperiaate (läheisyysperiaate): EU:ssa asiat pyritään ratkaisemaan niin alhaisella tasolla kuin mahdollista eli niin lähellä kansalaisia kuin mahdollista

suhdanne: kokonaistuotannon (BKT:n) kehityksessä tapahtuvia vaihteluja kutsutaan suhdanteiksi; suhdannevaiheet jaetaan tavallisesti neljään osaan: nousu-, korkea-, lasku- ja matalasuhdanteeseen; samat suhdannevaiheet toistuvat yleensä 47 vuoden välein

suhteellinen vaali: vaalijärjestelmä, jossa vaalipiirin paikat jaetaan puolueiden ja ryhmittymien saamien äänimäärien mukaisesti; tavoitteena saada kansan poliittinen mielipide esille mahdollisimman monipuolisesti

suhteellisuusperiaate: unionin toimielinten säädöksillä ja muilla toimenpiteillä ei puututa enempään kuin on tarkoituksenmukaista ja tarpeellista niillä tavoiteltujen päämäärien toteuttamiseksi

syyksiluettavuus: lain määrittämä ominaisuus, jota pidetään edellytyksenä teon rangaistavuudelle

takaus: pankkiluotolle annettu henkilövakuus, joka voi koskea koko velkaa, osaa siitä tai velkaa siltä osin kuin muut vakuudet eivät sitä peitä; laillisessa takauksessa takaaja vastaa velasta, kun velallinen on osoitettu varattomaksi; omavelkaisessa takauksessa takaaja on vastuussa velasta kuin omastaan

tarjonta: hyödykkeisiin kohdistuva myyntihalukkuus eri hintatasoilla

tasinko: avio-oikeuden nojalla maksettava tasoitus, jonka varattomampi puoliso saa varakkaammalta avioerossa

tuottamuksellisuus: se, että rikos on aiheutunut laiminlyönnistä tai huolimattomuudesta (ei tahallisuudesta), esimerkiksi kuolemantuottamus

tulonsiirto: tuotannontekijätulojen (esimerkiksi palkkojen) uudelleenjako; tulonsiirtojen toteuttamiseen käytetään verotusta sekä yhteiskuntapoliittista lainsäädäntöä

tuotannontekijä: tuotannontekijöitä ovat työvoima, raaka-aineet (ja muut luonnonvarat) sekä reaalipääoma (eli tuotannossa tarvittavat koneet, tehdasrakennukset, maantiet, tietoliikennevälineet ja kaikki muut tuotantovälineet)

tuottavuus: tuotannon määrä työntekijää kohti tiettynä aikana; tuottavuutta tutkittaessa voidaan myös erottaa toisistaan työn ja pääoman tuottavuus

turvallisuuspolitiikka: valtion tai alueen ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden takaamista, jakautuu ulkopolitiikkaan ja maanpuolustukseen; tavoitteena estää ennakolta sellaisten tilanteiden syntyminen, jotka uhkaavat yhteiskunnan vakautta

työehtosopimus: solmitaan tavallisesti työntekijäliiton ja työnantajaliiton välillä; siinä määrätään niistä vähimmäiseduista, joita työnantajan on noudatettava solmimissaan työsuhteissa

vaihtotase: maan ulkomaisten tulojen ja menojen erotus; jos vaihtotase on ylijäämäinen, maa voi lyhentää ulkomaisia velkojaan tai kasvattaa valuuttavarantoaan; jos vaihtotase on alijäämäinen, ulkomainen velka kasvaa tai valuuttavaranto pienenee

vajaavaltainen: henkilö, jolla ei ole täyttä toimintakelpoisuutta

valtionosuus: valtion tuki kunnille

veroaste: verojen osuus bruttokansantuotteesta

viitekorko: esimerkiksi euribor- ja primekorko; pankit sitovat viitekorkoihin myöntämiensä luottojen ja talletusten korot

välikysymys: eduskunnassa punnitaan äänestämällä hallituksen tai ministerin luottamus

välillinen vero: hyödykkeiden hintoihin sisältyvä vero; välillisiä veroja ovat esimerkiksi arvonlisävero ja valmisteverot

yhteispäätösmenettely: yleisin lakien säätämisen menettelytapa, jossa vaaditaan ministerineuvoston ja parlamentin tasavertaista yhteistyötä; monimutkainen ja monivaiheinen menettelytapa, joka koostuu 1–3 käsittelykierroksesta

äänioikeus: täysi-ikäisten oikeus äänestää yleisissä vaaleissa eli valita poliittiset johtajansa

YHTEISKUNTAOPIN KESKEISIÄ KÄSITTEITÄ

aluepolitiikka

asianomistaja

avio-oikeus

bruttokansantuote

Coreper

demokratia

demokratiavaje

devalvaatio

diktatuuri

direktiivi

ehdollinen vankeus

elinkustannusindeksi

enemmistöhallitus

enemmistövaali

etujärjestö

euro

Euroopan keskuspankki

Euroopan komissio

Euroopan parlamentti

Euroopan unionin neuvosto

Eurooppa-neuvosto

finanssipolitiikka

hakemusasia
 
harmaa talous

huoltosuhde

hyvinvointivaltio

hyväksyntämenettely

hyödyke

hätävarjelu

ihmisoikeus

inflaatio

investointi

julkisuusperiaate

kannattavuus

kansalaisuus

kansanäänestys

kasvu- ja vakaussopimus

keskusjärjestö

kilpailukyky

kriisinhallintajoukot

kunnanvaltuusto

kuulemismenettely

kysyntä

käräjäoikeus

lainhuuto

laki

lakialoite

lakiosa

lakko

liittovaltio

lobbaus

luonnollinen henkilö

Maastrichtin sopimus

markkinahinta

meppi

määräenemmistö

nimiperiaate

niukkuus

ohjauskorko

oikeushenkilö

oikeuskelpoisuus

oikeusvaltio

oppositio

ositus

pantti

parlamentarismi

perukirja

perustuslaki

pilarirakenne

puheenjohtajavaltio

puolue

rakennerahasto

rauhankumppanuus

reaaliansio

riita-asia

rintaperillinen

sovittelu

subsidiariteettiperiaate

suhdanne

suhteellinen vaali

suhteellisuusperiaate

syyksiluettavuus

takaus

tarjonta

tasinko

tuottamuksellisuus

tulonsiirto

tuotannontekijä

tuottavuus

turvallisuuspolitiikka

työehtosopimus

vaihtotase

vajaavaltainen

valtionosuus

veroaste

viitekorko

välikysymys

välillinen vero

yhteispäätösmenettely

äänioikeus