Ihminen on psyykkinen olento
Tiedonkäsittelyä eli kognitiivista toimintaa ohjaavat skeemat. Kognitiiviset toiminnat: tarkkaavaisuus, havaitseminen, oppiminen, muisti, puhekieli, ajattelu.
Skeema on yksilön sisäinen malli eli käsitys siitä, miten asia on. 
Havaintoja ohjaa valikoiva tarkkaavaisuus. Ajatus keskittyy tarkkailuhetkellä olennaiseen ja muu valikoituus pois. Usein haetaan sen suuntaista tietoa, mikä tukee omia uskomuksia ja ajatuksia. On helppoa havaita omien ajatustensa mukaisia mielipiteitä ja sulattaa ne omikseen. Mukava ihminen se, joka on samaa mieltä kanssani! 
Ulrich Neisser ja havaintokehä: Informaatiotulvasta henkilö huomaa omia käsityksiään tukevia asioita. Esim. tylsä oppitunti! Hän lisää nämä havainnot aikaisempaan tietoon. Näin aikaisempi skeema muokkautuu havaitun todellisuuden mukaisesti. Muokkaantunut käsitys ohjaa edelleen uutta tiedonhakua. 
Yllättävä tilanne, josta ei ole skeemaa, voi jäädä mieleen koko elämäksi Esim. kuva yhdysvalloissa kaksoistornin lentäneistä lentokoneista 11.9. 2001 
lapsen jääminen ensimmäistä kertaa päiväkotiin. 
Skripti on käsikirjoitus tapahtuneesta. Esim. lapselle muodostuu käsitys päivän kulusta, mitä milloinkin tehdään. 
Minäkäsitys = kaikki, mitä kuuluu sanoihin  ”minä itse”  Käsitys omista kyvyistä, älykkyydestä, ulkonäöstä, luonteesta persoonallisuudesta jne. Muodostuu toisten antaman palautteen mukaan. Jos lasta kehutaan fiksuksi, hän voi alkaa pitää itseään fiksuna. 
Voi vääristyä, jos lasta kehutaan katteettomasti.   Erotetaan todellinen minä ja ihanneminä.
Maailmankuva pohjautuu omaan aikakauteen ja kulttuuriin. Esim. maa kiertää aurinkoa. 
Ihmiset tulkitsevat omaa ja toisten toimintaa. Kyseessä on attribuutio.
Ulkoinen attribuutio: Jos henkilö itse arvioi itseään, niin syyt voivat olla näitä. esim. kokeissa epäonnistuminen johtui henkilöstä riippumattomista tekijöistä. Liian vaikeat kysymykset, asiaa ei ole opetettu, en voinut lukea, kun oli melua, oli harkat jne. Jos hyvä itsetunto, niin usein tulkitaan epäonni ulkoisesti ja onnistuminen itsestä johtuvaksi. 
Jos toinen arvioi, hän voi sanoa, että toinen on tyhmä jne.  
Motivaatio = motiivien summa
Motiivi = syy aihe, vaikutin. 
Motiivit jaetaan
a)  biologiset motiivit = nälkä, jano, unentarve, seksuaalisuus
b) sosiaaliset motiivit = halu tulla hyväksytyksi ja kuulua ryhmään, Sosiaalinen media.
c) Psyykkiset motiivit = taide, luonnon kauneus jne. tuovat tyydytystä
motiivit opittuja—perittyjä
tiedostettuja-tiedostamattomia
Nämä motiivit ( a, b, c )  yhdistyvät: esim. henkilö  syö kauniisti esille pantua ruokaa hyvässä seurassa. 
On lyhyen ja  pitkän aikavälin motiiveja. Esim. ps. koe – yo. tutkinto—opiskelu psykologiksi.
Mikä oppilaita vetää aamulla kouluun? 
Motiivikonfliktit
a. Lähestymis-lähestymiskonflikti
b. Lähestymis-välttämis    ”
c. välttämis-välttämis     ”
Asenteella on merkitystä konflikteissakin. 
Jotkut uskovat, että esim. älykkyys on täysin perittyä. kyseessä muuttumattomuuden asenne.
Kasvun asenteen kannattajat uskovat, että kovalla työllä päästään korkealle.
Perimä ja ympäristö vaikuttavat kykyyn oppia ja ratkoa ongelmia. Tämä on tutkittua tietoa.