Kirkon oppi muotoutuu vanhalla ajalla s. 22-23
Jeesus ei kirjoittanut mitään. 
Oli tärkeää saada kristinuskosta yhteinen näkemys a) taistelussa harhaoppeja vastaan sekä b)  kristinuskosta mitään tietäville.
Keskeiset opin muotoilijat olivat: 
1. Paavali ( kolme lähetysmatkaa, kirjeet )
2. kirkkoisä  Augustinus  ( lue kääntymiskokemus )
- Augustinus loi  predestinaatio eli ennaltamääräämisopin = Jumala on etukäteen valinnut ne, joille hän antaa armonsa  ja jotka tulevat pelastumaan. Miksi näin? Tämä on mysteeri. Jumala on tuomarina oikeudenmukainen. 
- Loi kirkkokäsityksen: Pelastusta ei ole seurakunnan ulkopuolella, koska vain seurakunta voi jakaa sakramentteja, jotka ovat pelastukseen välttämättömiä. 

Kirkon opista päätettiin  kirkolliskokouksissa eli konsiileissa.s. 24
Pidettiin seitsemän  ekumeenista kokousta v. 325-787
•	Opin sisältö julkaistu ekumeenisissa uskontunnustuksissa. Niitä ovat:
a) Apostolinen uskontunnustus
b) Nikealais-konstantinopolilainen tunnustus.  Määriteltiin mm. kolminaisuusoppi. Raamattu ja 3-oppi
Herran Jeesuksen Kristuksen armo ja Jumalan rakkaus ja Pyhän Hengen osallisuus olkoon kaikkien teidän kanssanne.2. Kor.13.14
c) Athanasioksen tunnustus
•	Kirkolliskokouksissa torjuttiin harhaopit mm. gnostilaisuus
•	Raamatun kirjakokoelma eli kaanon vahvistettiin. 

Kirkolliset virat syntyvät s.25
Keskustelua. Mitä virkoja on seurakunnissa?
100-l. lähtien oli kirkossa seuraavia virkoja:
a) piispat, apostolien seuraajia, successio apostolica = apostolinen viranperimys.   Hoitivat hiippakuntia. Arvostetuimpien  piispanistuinten sijaintikaupungit:  Rooma, Jerusalem, Aleksandria, Antiokia, Konstantinopoli. Johtajan arvonimi patriarkka. 
perimätiedon mukaan Pietari ensimmäinen Rooman piispa. Häntä alettiin kutsua paaviksi ( papa eli isä ) Oli saanut Jeesukselta ns. avainten vallan . Mt 16:18,19  Siis oikeuden antaa syntejä anteeksi ja sitoa eli olla antamatta. Paaviuden puolustajat  selittivät Pietarin saamien valtuuksien periytyvän Rooman piispalta toiselle. Paavi on siis kaikkien kristittyjen johtaja. Muut kuin katolilaiset ovat erossa olevia veljiä. 
b) papit, valittiin  vain miehiä ( vrt. opetuslapset )naimattomuuden vaatimus
c) diakonit, köyhien ja sairaitten avustaminen
Jumalanpalvelus 
Seurakuntaan tultiin kasteen kautta. Perustui kaste- ja lähetyskäskyyn Mt 28:18 Vanhin tapa kastaa oli upotuskaste. 
perusteluja lapsikasteelle: kokonaisia perheitä kastettiin, ( hänet ja hänen perhekuntansa kastettiin) Tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni, Sallikaa lasten tulla minun tyköni, Joka ei ota vastaan taivasten valtakuntaa niin kuin lapsi…
Kokoonnutiin kodeissa joka päivä, metsissä, katakombeissa, juutal. synag. kirkkoja rakennettiin 200-l.
-	Jp. mallinan juutal. synagoogajumalanp. Synagein
-	Ohjelma. raamatunluku, rukous ( Isä meidän ), ehtoollinen kiirastorstain eht. mallina ( omat eväät. Rikas toi ja söi paljon, köyhä näki nälkää vieressä. Pli ” Näin ei saa olla teidän keskuudessanne veljet, että kun eht. alkaa kukin rientää ottamaan esiin omat eväänsä ja niin toinen on juovuksissa ja toinen nälissään. Jakaminen. Loput seurakunnan köyhille kolehti ) Vihkiveden ja kynttilöiden käyttö
Pyhäpäivä viikon 1. päivä. 
Kirkolliset juhlat s. 27,28
paastonaika
hiljainen viikko= kärsimysviikko= pääsiäisviikko
kiirastorstai
pitkäperjantai
1.pääsiäispäivä
2. pääsiäispäivä
helatorstai
helluntai
joulu

Idän ja lännen kirkkojen ero v. 1054  Syitä eroon. s. 30-33

Länsi ( roomalaiskatolinen kirkko )                                       Itä ( ortodoksinen kirkko )

-	kirkkokieli latina                                                                           kirkkokieli kreikka
-	paavi piispojen ja patriarkkojen yläpuolella                        paavilla ei erityisasemaa piispojen joukossa
-	papeilta vaadittiin selibaattia   Mtt. 19..12                           ei selibaattia  1. kor. 7-9, 1 Kor. 7.2, 1 Tim. 3:2, vain piispat
-	happamaton eht. leipä                                                               hapan leipä
-	pääsiäinen eri aikaan kuin ortodokseilla
-	Rooman valtakunnan jakautuminen v. 395 Länsi- ja Itä- Roomaksi. 
-	v. 476 germaanit kukistivat länsi -Rooman . Imperiumin perintöä jäi kantamaan Itä-Rooma. 
-	Jatkuvat valtataistelut paavin ja Konstantinopolin patriarkan välillä. 
-	Paavi vaati itselleen koko kristikunnan herruutta. Idässä ei suostuttu tähän, jolloin paavi julisti idän kirkon pannaan v. 1054. 
-	Vastapainona Konstantinopolin patriarkka kirosi lännen kirkon. Syy, miksi patriarkka kirosi lännen kirkon oli, että länsi oli alkanut vaatia papeilta seilbaattia sekä Filioque-riita.  Areios<--  ->Athanasios Pyhä Henki lähtee lännen opin mukaan  Isästä ja Pojasta, idän opin mukaan vain Isästä. Itä väitti, että päätös oli ollut alun perin idän mukainen, mutta länsi oli lisännyt uskontunnustukseen sanat ja Pojasta eli Filioque. Tämä oli piispa Athanasioksen kanta.
Kristinusko levisi 900-l. Bysantista Venäjälle. 
Paavius alkoi kukoistaa 1000-l. . Paavi Gregorius VII Pietarin seuraajana tuli koko Euroopan johtajaksi. Hän sanoi olevansa pappiskuningas, joka hallitsee kaikkia maailman valtakuntia. Voi jakaa valtaa myös maallisille kuninkaille. Paavinvalta oli huipussaan Innocentius III aikana 1100-1200-luvuilla. sanoi olevansa Kristuksen sijainen maan päällä!
1300-l. kasvoi piispojen keskuudessa tyytymättömyys paaviin. Piispat valitsivat vastapaavi. Asettui asumaan ranskan Avignoniin. Nyt oli kaksi kilpailevaa paavia. Kirosivat toisensa. Oli tilanne, jolloin oli kolme paavia. Yksi kirkolliskokouksen oma paavi. 
Keskiajan luostarilaitos  s.33-35
1. Erakkoelämä: pyhä Antonius. n. 250 jKr. meni Egyptissä erakoksi erämaahan rukoilemaan ja paastoamaan  kuultuaan Jeesuksen sanat ” mene ja myy kaikki ja anna köyhille, niin sinulla on oleva aarre taivaassa . Muita erakkoja lähellä, joten A, vetäytyi asumaan luolaan. Pahat henget kohtasivat hänet villieläinten muodossa. oli 15 v. luolassa. Mm. Konstantinus Suuren poika Konstantius kirjoitti hänelle kysyen neuvoa pelastuksesta.. A. ei lukenut kirjettä, mutta luki sitten, kun kuuli, että Konstantius on kristitty. Antoniusta alettiin kunnioittaa ja hänen elämän malliaan jäljitellä. Syntyi ensimmäisiä luostareita Egyptiin. Olivat vain pieniä majoja. A. eli 105 -vuotiaaksi. haudattiin tuntemattomaan paikkaa, koska pelkäsi että häntä aletaan palvoa.  
2. Pylväspyhimykset. Simon Styliitta. Claustrum. luostarit maaseudulle. Mietiskely tärkeää. 
3. Benedictus Nursialaisen luostarisääntö 400-l.: Köyhyys, kuuliaisuus, naimattomuus.
Luostareihin sairaala, apteekki, koulu, kirjasto, maanviljely, tärkeää 
4.  Fransiskaanijärjestö. perustaja: ital.  varakas Franciscus Assisilainen. "J. sanoi hänelle: "Jos tahdot olla täydellinen, niin mene ja myy kaikki, mitä sinulla on, ja anna rahat köyhille. Silloin sinulla on aarre taivaissa. Tule sitten ja seuraa minua". (Matt. 19:21)
Ja sanoi heille: "Älkää ottako matkalle mukaanne mitään - ei sauvaa, ei laukkua, ei leipää eikä rahaa. Älkää ottako toista paitaakaan". (Luuk. 9:3)
Koki Stigmatisaation elämänsä loppupuolella. Kirjoitti Aurinkolaulun. On luonnonsuojelijoitten suojeluspyhimys. 
Fransiskaanit eli harmaat veljet 1200-l.  Harmaat asut. Ei luostareissa asumista. kiertävä saarnatyö. Tekivät laupeudentyötä kansan keskuudessa kaupungeissa. Suomessa kolme fr. luostaria: Viipuri, Rauma, Kökar. Uskonp. aikana suljettiin. Raumalla entinen luostarikirkko luterilaisena kirkkona. 
5. Dominikaaniveljistö eli mustat veljet 1200. l. perustaja espanjal. Dominicus. Oppineita. Taistelivat kerettiläisiä vastaan. Asuivat luostareissa. Enemmän kirjallisia tehtäviä. Kirjojen kääntäminen ja kopiointi. Suomessa luostarit Viipurissa ja Turussa. 
Naisluostareita perustettiin. Varakkaitten perheiden tytöt menivät luostariin 
ruots. Pyhä Birgitta perusti luostareita. 
6. Naantalissa Birgittalaisluostari 1300-l. Oli kaksoisluostari, siis miehiä ja naisia luostarissa. Näihin miesyhteisöihin suhteutettuna Naantalin birgittalaisluostari oli kukoistusaikanaan suuri. Vuonna 1487 siellä tiedetään asuneen 54 sisarta, 8 pappisveljeä, 2 diakoniaveljeä ja 6 maallikkoveljeä. Se oli niin sanotusti normaalikokoinen myös koko sääntökuntaa ajatellen Euroopass

-