Harjoitus: Jokeritehtävät ja niihin vastaaminen
Jokeritehtävät on merkitty tehtäväpaperiin merkein +9 ja +10. Normaalin tehtävän maksimipistemäärä on 6 pistettä ja jokeritehtävän 9 pistettä. Historian ainereaalikokeessa jokeritehtäviä on pääsääntöisesti kaksi. Toinen jokeritehtävä käsittelee yleensä yleistä historiaa ja toinen Suomen historiaa. 

Vaikka jokeritehtävän maksimipistemäärä on korkeampi kuin tavallisen tehtävän, ei se merkitse sitä, että jokeritehtävät olisivat vaikeampia ja maksimipistemäärien saaminen vaatisi erityistä historian harrastuneisuutta tai oppikirjojen ulkopuolista tietoa. Maksimipistemäärän voi saada oppikirjan tietojen perusteella.

Jokeritehtävät ovat perustehtäviä laajempia ja niiden vastausten laatimiseen saattaa kulua enemmän aikaa. Jokeritehtävän laajuuteen vaikuttavat muun muassa seuraavat seikat:
-	Jokeritehtävässä on useita dokumentteja, joita tulee tulkita. Tehtävässä onkin usein niin sanottu strukturoitu kysymyksenasettelu (a-, b- ja mahdollisesti c-kohta).
-	Jokeritehtävä voi olla oppiainerajat ylittävä, jolloin maksimipisteiden saaminen edellyttää esimerkiksi yhteiskuntaopin oppisisältöjen soveltamista tehtävään.
-	Jokeritehtävän ei tarvitse välttämättä olla dokumenttitehtävä, vaan se voi olla myös tavallinen esseetehtävä. Tällöin kysymyksenasettelu on kuitenkin sellainen, että tehtävässä vaaditaan esimerkiksi tietojen yhdistämistä useilta kursseilta. 

Dokumenttipohjaisessa tehtävässä opiskelijan edellytetään tarkastelevan ja tulkitsevan dokumentteja tarkasti. Kolmiosaisessa tehtävässä kaksi ensimmäistä kysymystä saattavat liittyä puhtaasti dokumenttien tulkintaan. Viimeinen kysymys usein laajentaa käsittelyn koskemaan laajempia oppiainesisältöjä. Tehtävässä oleva kuvaus eri kysymysten pistemääristä antaa opiskelijalle tietoa, kuinka arvokkaana kysymyksentekijät kutakin kysymystä pitävät. Luonnollisesti viiden pisteen tehtävä vaatii enemmän käsittelyä ja syvällisempää tietoa kuin kahden pisteen kysymys.

Alla on neljä erityylistä jokeritehtävää. Arvioi tehtävien luonnetta ja pohdi, mitä asioita käsittelisit, jos joutuisit vastaamaan niihin historian ainereaalikokeessa. 

Tehtävä 1
Selvitä, mitä nationalismilla tarkoitetaan, ja arvioi miten nationalismi vaikutti Euroopassa ja Suomessa 1800-luvun puolivälistä ja 1900-luvun loppuun.

Tehtävä 2
Alla on karttasarja Suomen itärajan muutoksista vuosina 1617–1944. Selvitä, miten Suomen itäraja on muuttunut kyseisenä ajanjaksona, ja arvioi muutosten taustalla vaikuttaneita tekijöitä.

(lähde: Suomen Karjalaliitto. Karttojen pohjana on vuoden 1920 rajat, jolloin Suomen alue on ollut laajimmillaan. Karttoihin on merkitty punaisella (tummemmalla) ne alueet, jotka ovat olleet vuoden 1920 rajojen ulkopuolella. 

Tehtävä 3 (yo-kevät 2006)
Tarkastele alla olevia lähteitä, jotka koskevat Palestiinan oloja Britannian hallintokaudella ennen Israelin valtion perustamista 1948, ja vastaa niiden pohjalta alla oleviin kysymyksiin.

I ”Hänen Majesteettinsa hallitus suhtautuu suosiollisesti kansallisen kodin perustamiseen juutalaisille Palestiinaan (…) ja pitää selvänä, ettei millään tavoin tule loukata Palestiinassa asuvien ei-juutalaisten yhteisöjen kansalaisoikeuksia tai uskonnollisia oikeuksia.”
                                                                                     Britannian ulkoministeri A.J.Balfourin julistus 2.11.1917

II ”Koko arabiyhteisö vastustaa juutalaisten maahanmuuttoa ja juutalaisvaltion perustamista Palestiinaan.
Jatkuvat maahanmuuttoaallot estävät normaalin taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen ja mullistavat maan elämän.
Juutalaisten maanostot työntävät arabit huonommille maille tai tekevät heistä maattomia maatyöläisiä.”
Ote  Arabiyhteisön muistiosta vuodelta 1946

III
Palestiinan pääväestöryhmien määrällisten suhteiden muutos 1922–1948:
Vuosi	Arabeja	Juutalaisia	
1922	486 000	84 000	
1940	881 000	464 000	
1946	1 269 000	678 000	
1948 *	155 000	650 000	
* Israelin valtio perustettiin 15.5.1948.
                                                                                        Encyclopedia Britannica
a)	Miten Britannian politiikka vaikutti Palestiinan väestörakenteeseen? (3p)
b)	Mistä syistä Palestiinan tilanne vuonna 1948 räjähti sodaksi? (3p)
c)	Miksi Israelin valtion perustamisesta syntynyttä kriisiä on ollut vaikea ratkaista? (3p)

Tehtävä 4 
Ohessa on kaksi dokumenttia uskonpuhdistuksen ajalta 1500-luvun alkupuolelta.
Lutherin 95 teesiä (1517)
Koko kristikunnan verotulot imetään tuohon kyltymättömään basilikaan. Saksalaiset nauravat väitteille siitä, että kyseessä olisi kristikunnan yhteinen aarre. Ennen pitkää kaikki Rooman kirkot, palatsit, muurit ja sillat rakennetaan meidän rahoillamme. Ennen kaikkea meidän tulisi pystyttää elinvoimaisia temppeleitä, ei sellaisia kirkkoja kuin Pyhän Pietarin basilika, josta ei ole meille mitään hyötyä. Me saksalaiset emme pääse osallistumaan messuun Pietarinkirkossa. [...] Miksei paavi kustanna basilikaa omasta pussistaan? Hän on rikkaampi kuin Kroisos.
Luther kirjoittaa Spalatinukselle 1520
On raskasta poikeita kaikkien pontifeksien ja ruhtinaiden kannattamasta opista, mutta se on ainoa keino välttää Helvetin tuli ja Jumalan viha. Ellette olisi kehottaneet tekemään toisin olisin jättänyt kaiken Herran haltuun. Olen kirjoittanut pannabullaan latinankielisen vastineen, josta lähetän teille kopion. Saksankielinen versio on jo painossa.

a) Mitä uskonpuhdistajien vaatimuksia ja toimintakeinoja dokumenteissa esiintyy? (2p)
b) Mitä vaikutuksia uskonpuhdistuksella oli Euroopan kulttuuriin 1500- ja 1600-luvuilla? (4p)
c) Selvitä, miten uskonpuhdistus toteutettiin Suomessa. (3p)