Kauhavan lukio					LUONNOS 9.5.2016

Suunnitelma oppilaiden suojaamiseksi väkivallalta, kiusaamiselta ja häirinnältä

Kaikilla lukion opiskelijoilla on oikeus turvalliseen oppimisympäristöön. Tämän saavuttamiseksi lukiolaiset opiskelevat ohjeistetusti, ohjatusti ja valvotusti. Kaikki oppilaitoksen aikuiset puuttuvat välittömästi kiusaamiseen, väkivaltaan ja häirintään.  Tarvittaessa käytetään lukiolain (1998/629) mukaisia turvaamis- ja kurinpitokeinoja kuten kielletyn tai vaarallisen esineen haltuunottoa, opiskelijan poistamista oppitunnilta tai koulun tilaisuudesta, opiskelijan työpäivän keskeyttämistä ja opetukseen osallistumisen epäämistä enintään kolmen työpäivän ajaksi sekä kirjallista varoitusta.

Kiusaaminen ja siihen puuttuminen

Kiusaamista esiintyy fyysisenä, psyykkisenä tai sosiaalisena väkivaltana, johon aikuisen on aina puututtava. Kiusaamistilanteiden keskeyttäminen ja kiusaamisen lopettaminen on ehdotonta, ja kaikilla koulun henkilökuntaan kuuluvilla on velvollisuus puuttua tilanteisiin, joissa kiusaamista esiintyy. Jokaisella lapsella ja nuorella on oikeus turvalliseen ympäristöön, jossa ei esiinny koulukiusaamista.

Koulukiusaamisen erottaa muusta aggressiivisesta käyttäytymisestä se, että toinen on alistettu ja nöyryytetty, toinen alistaja ja nöyryyttäjä. Alistajana ja nöyryyttäjänä voi olla yksi oppilas, muutaman hengen ryhmä,  kokonainen koululuokka tai koulun henkilökuntaan kuuluva.  Kiusaamisen hiljainen hyväksyntä mahdollistaa kiusaamisen jatkumisen. Koulun lisäksi kiusaamista voi tapahtua myös netissä tai kännykän kautta.

Kiusaamisen eri muotoja:

-	Fyysisen koskemattomuuden loukkaaminen (lyöminen, potkiminen, töniminen, nipistely, kamppaaminen, esineillä heittäminen, hiuksista vetäminen jne.)
-	Henkinen väkivalta (pilkkaaminen, haukkuminen, matkiminen, naurunalaiseksi tekeminen, ryhmän ulkopuolelle jättäminen jne.)
-	Painostava vallankäyttö (uhkaaminen, kiristäminen, pelottelu, muista eristäminen, pakottaminen tekoihin)
-	Haitanteko (esim. tavaroiden piilottelu ja omaisuuden rikkominen tai hukkaaminen)

Väkivalta ja siihen puuttuminen

Väkivalta on fyysisen voiman tai vallan tahallista käyttöä tai sillä uhkaamista, joka kohdistuu ihmiseen itseensä, toiseen ihmiseen tai ihmisryhmään tai yhteisöön, ja joka johtaa tai joka voi hyvin todennäköisesti johtaa kuolemaan, fyysisen tai psyykkisen vamman syntymiseen, kehityksen häiriintymiseen tai perustarpeiden tyydyttämättä jäämiseen. (WHO:n määritelmä, lähde: vakivallanvahentaminen.fi, luettu 3.9.2015)

Väkivaltarikoksesta voi tehdä ilmoituksen poliisille uhri itse, tapauksen silminnäkijä tai kuka tahansa, joka on saanut teosta tiedon tai vihjeen. On tärkeää, että poliisi saa tiedon rikoksesta mahdollisimman pian.

Lastensuojelulain 40§:n mukaan koulutoimen palveluksessa olevalla henkilöllä on ilmoitusvelvollisuus lastensuojeluviranomaisille, jos hän virkaa tai tointa hoitaessaan on saanut tietää ilmeisestä perhe- tai yksilökohtaisen suojelun tarpeessa olevasta henkilöstä.

Viranomaisella on velvollisuus soittaa poliisin viranomaisnumeroon 050-5627 886 (klo 9-15 arkisin) tai poliisin vaihteeseen 0295 440511, jos tulee ilmi lapseen kohdistuva rikosepäily. Rikosepäilyyn liittyvistä asioista ei saa keskustella lapsen tai perheen kanssa ennen kuin poliisi on antanut ohjeita.
Seksuaalinen häirintä ja hyväksikäyttö

Sukupuolista häirintää on ei-toivottu huomio, joka liittyy sukupuoleen, esimerkiksi halventava tai alentava puhe toisen sukupuolesta, sukupuoleen liittyvä kiusaaminen, teot, jotka saavat tuntemaan itsensä noloksi, pelokkaaksi, loukkaantuneeksi tai vihaiseksi.
Seksuaalista häirintää on muun muassa vihjailu ja seksuaalisesti värittyneet vitsit, vartaloa, pukeutumista tai yksityiselämää koskevat puheet ja kysymykset. Ehdottelu, vaatiminen ja fyysinen koskettelu sekä raiskaus tai sen yritys ovat seksuaalista häirintää. Häirintää tapahtuu myös puhelimen ja netin välityksellä. Sukupuolinen huomio muuttuu häirinnäksi silloin kun sitä jatketaan, vaikka huomion kohde ilmaisisi sen olevan epämiellyttävää.

Sekä tytöt että pojat voivat joutua seksuaalisen häirinnän kohteiksi. On väärin, jos nuorelle tehdään minkäänlaisia seksuaalisia tekoja silloin, kun hän ei sitä itse halua.

Seksuaalista häirintää ovat esimerkiksi:
●	seksuaalisesti vihjailevat sanat, eleet, ilmeet tai kaksimieliset vitsit, jotka eivät tunnu mukavalta.
●	asiattomat kommentit tai kysymykset ulkonäöstä, vaatetuksesta, seksuaalisuudesta tai puheista.
●	vaatteiden nykiminen paljaan ihon näkemisen toivossa, rintsikoiden paukuttelu, 	kaula-aukon tai boksereiden sisään kurkkiminen.
●	pornokuvien näyttäminen tai lähettäminen nuorelle ilman lupaa
●	asiattomat ehdotukset kuten pyynnöt lähteä harrastamaan seksiä.	
●	housujen etumukseen tarraaminen, takamukselle läpsyttely, rintojen puristelu, syliin koppaaminen tai vartalon hinkkaaminen nuorta vasten.
●	huorittelu tai homottelu.
●	oman sukuelimen tai vartalonsa näyttäminen nuorelle.

Sekä nuoret että aikuiset voivat tehdä näitä tekoja nuorille. Laissa ei määritellä seksuaalista häirintää tällä nimikkeellä rikokseksi, mutta iso osa seksuaalisesta häirinnästä voidaan katsoa olevan seksuaalista hyväksikäyttöä. Se on aina lain mukaan rikos. Jos osapuolet ovat samanikäisiä ja molemmat ovat siihen suostuvaisia, kyseessä ei ole rikos.

Seksuaalinen hyväksikäyttö on seksuaalisia tekoja, jotka tehdään toisen tahdon vastaisesti. Seksuaalinen hyväksikäyttö on aina väärin ja rikos.

Vaikka alle 16-vuotias haluaisi tehdä seksuaalisia tekoja aikuisen kanssa, on lainvastaista ja seksuaalista hyväksikäyttöä, jos aikuinen tekee näitä tekoja nuorelle. Jos tekijä on läheinen aikuinen eli esimerkiksi harrastuksen ohjaaja tai opettaja, ikäraja nousee 18 vuoteen.

Teko ei ole seksuaalista hyväksikäyttöä, jos osapuolten iässä tai henkisessä ja ruumiillisessa kypsyydessä ei ole suurta eroa ja molemmat ovat siihen suostuvaisia. Oman ikäisen kanssa saa seurustella, mutta jokaisella on oikeus päättää itse omasta vartalostaan ilman pakkoa tai painostusta.

Sekä tytöt että pojat voivat joutua seksuaalisesti hyväksikäytetyiksi. Tekijänä voi olla mies, nainen tai toinen nuori.

Seksuaalista hyväksikäyttöä voi olla se, jos joku

●	ehdottaa nuorelle hyväilyä, suutelemista, yhdyntää, suuseksiä, koskettelua tai riisumista ilman lupaa.	
●	suostuttelee nuoren johonkin seksuaaliseen tekoon kuten esimerkiksi suutelemaan tai koskettelemaan häntä.
●	pakottaa, esimerkiksi kiristämällä tai uhkailemalla, nuoren johonkin 	seksuaaliseen tekoon.
●	suutelee tai koskettelee nuorta ilman lupaa.
●	kommentoi nuoren vartaloa seksuaalissävytteisillä sanoilla kuten sanomalla sen olevan esimerkiksi seksikäs tai kuuma.
●	Kuvaa, kännykällä, kameralla, videokameralla tms., nuorta seksikkäissä 	asennoissa tai vähissä vaatteissa.
●	tekee nuorelle jonkin seksuaalisen teon eli esimerkiksi riisuu hänet, koskettelee häntä tai makaa nuoren väkisin silloin, jos nuori on 	juovuksissa, tiedoton tai puolustuskyvytön tai liian peloissaan tekemään vastarintaa.
●	lahjoo nuorta tekemään tällaisia asioita esimerkiksi lupaamalla hänelle vaatteita, 	alkoholia, tupakkaa tai elokuvalippuja sillä ehdolla, että nuori suostuu siihen mitä häneltä pyydetään.

Netissä tapahtuvaa seksuaalista häirintää tai hyväksikäyttöä voi olla

●	seksistä kertominen nuorelle.
●	asiattomia huomautuksia nuoren ulkonäöstä tai seksuaalisuudesta
●	alastonkuvien pyytämistä ja levittämistä
●	jos nuorta pyydetään riisuuntumaan, tyydyttämään (eli koskettelemaan seksuaalisesti) itseään tai harrastamaan seksiä netin välityksellä
●	jos toinen ihminen riisuuntuu tai itsetyydyttää nuoren nähden web-kameran välityksellä
●	jos nuorelle lähetetään esimerkiksi linkkejä pornosivuille tai -videoihin.

Seksuaaliseen häirintään tai hyväksikäyttöön puuttuminen

Seksuaalista hyväksikäyttöä voidaan lähtökohtaisesti epäillyn tapahtuneen silloin, kun nuori kertoo hyväksikäyttökokemuksestaan spontaanisti ja selkeästi epäilyn suhteen neutraalille henkilölle.

Kun tulee epäilys tai ilmoitus seksuaalisesta häirinnästä tai hyväksikäytöstä:

●	Kuunnellaan nuorta, mutta jättää asian tarkempi selvittely varsinaiseen 	rikostutkintaa. Kysyä mahdollisimman vähän, jolloin vältetään mahdollinen tiedostamaton johdattelu.
●	tapahtuneen tarkka kirjaaminen tärkeää; kysymykset, vastaukset, tuntemukset, 	reaktiot ja faktat eli kirjataan tilanne sanatarkasti ylös. 
●	Ilmoitus epäillystä tai jo tapahtuneesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä on aina tehtävä poliisille. Tässä vaiheessa vastuu asian etenemisestä sekä ns. päätäntävalta seuraavista toimenpiteistä siirtyy poliisille. Poliisi ohjeistaa ilmoituksen tehnyttä henkilöä jatkotoimenpiteiden osalta. Perheen kanssa ei saa puhua ennen poliisin antamaa lupaa.
●	Dokumentoidut tiedot 	tulevat vain asiaa hoitavien henkilöiden tietoon. Asianosaisilla ei ole oikeutta asiakaskirjauksiin, mikäli niillä on tärkeä merkitys tutkinnan kannalta. Ennen asiakaskirjausten antamista nuorelle tai perheelle on tärkeää konsultoida poliisin tutkijaa.
●	Lastensuojeluilmoitus tulee tehdä. Siihen on tärkeää kirjata tieto siitä, että asiasta on tehty ilmoitus poliisille ja mahdollisesti tiedossa oleva tutkijan nimi sekä yhteystiedot.
●	Yhteydenotto rehtoriin, terveydenhoitajaan ja kuraattoriin eli vain niihin oppilaitoksen työntekijöihin, joiden on työnsä vuoksi tiedettävä asiasta. akuutissa tapauksessa yhteys lähimpään lääkäriin terveydenhoitajan harkinnan mukaan
●	Koululla on tärkeä rooli jatkohoidon onnistumisen kannalta. Nuoren arki on pyrittävä pitämään mahdollisimman normaalina. Mikäli nuori haluaa tavata edelleen säännöllisesti henkilöä, jolle asiasta on kertonut, esim. terveydenhoitajaa, on tämä nuorelle suotava. Tärkeää kuitenkin on, että työntekijä kuuntelee, mutta ei kommentoi, johdattele tms. nuorta. Tärkeää on myös se, että asiaa ei nuoren kanssa ota muut työntekijät puheeksi, mikäli 	nuori ei itse sitä heille kerro. Mitä useamman henkilön kanssa nuori asiasta puhuu, sitä vaikeampaa asian tutkiminen poliisille on.

Vaikka seksuaalinen hyväksikäyttö olisi tapahtunut kouluyhteisön ulkopuolella, koululla on silti velvollisuus tarvittaessa osallistua asian selvittämiseen ja jatkohoitoon yhteistyössä muiden viranomaistahojen kanssa.

Väkivallan, kiusaamisen ja häirinnän ennaltaehkäisy

Terve, hyvinvoiva ja onnellinen opiskelija ja kouluyhteisö on ennaltaehkäisyn päätavoite. Ennaltaehkäisevää työtä tehdään yhdessä koulun opiskelijakunnan kanssa.

Kauhavan lukio tukee monin tavoin opiskelijoidensa sosiaalista, psyykkistä, henkistä ja fyysistä hyvinvointia. Näihin keskittymällä ehkäistään ikäviä ryhmäilmiöitä, kuten väkivaltaa, kiusaamista ja häirintää.

Hyvinvoinnin edistäminen kouluyhteisössä on kaikkien aikuisten yhteistyötä, jonka avulla pyritään turvaamaan opiskelijoille laadukkaat edellytykset keskittyä opiskeluun ja tuntea olonsa koulussa mahdollisimman turvalliseksi ja hyväksi. Työ on moniammatillista ja menestyksellistä, kun kaikki kouluyhteisön työntekijät osallistuvat toimintaan.

Kouluyhteisössä yksilön hyvinvointiin vaikuttavien tekijöiden kirjo on laaja. Siihen vaikuttavat mm. koulun johtamiskulttuuri, opettajien johtamiskäytännöt ja toimintatavat oppitunneilla, koko kouluyhteisön toimintakulttuuri, erilaisten oppimismenetelmien käyttö, oppimisympäristön viihtyisyys, toimivuus ja turvallisuus sekä toimivat sisäiset ja ulkoiset kumppanuudet, verkostot ja yhteistyö.  

Kauhavan lukiossa tuetaan opiskelijoiden kokonaisvaltaista hyvinvointia mm. seuraavin konkreettisin keinoin:

- hyvien käytöstapojen tukeminen, tapakasvatus
- inhimillisen toimintakulttuurin korostaminen ja erilaisuuden hyväksyminen
- itsestä ja muista huolehtimiseen kannustaminen
- tutor-toiminta
- ryhmäyttäminen: ryhmänohjaajien työ, ryhmäytymispäiviä, oppitunneilla ryhmäyttäminen
- osallistavat opetusmenetelmät
- yhteiset tilaisuudet, juhlat ja retket
- yhteisölliset päivänavaukset
- opiskeluhuoltoryhmän toiminta
- kuraattorin, terveydenhoitajan ja psykologin palvelut
- opiskelijakunnan toiminta
- erilaiset yhteistyöprojektit
- opiskelijoiden yksilöllinen ohjaaminen opiskelussa ja ammatinvalinnassa
- hyvinvointikyselyt
- oppimisympäristön viihtyisyydestä, turvallisuudesta ja toimivuudesta huolehtiminen sekä
- muut mahdolliset toimet.

Yhteydenottotavat kotiin ja yhteistyö huoltajan kanssa 

Suunnitelmasta lähetetään tiedote koteihin syyslukukauden alussa ja asiaa käsitellään myös ykkösten huoltajille tarkoitetussa vanhempainillassa. Koteja kannustetaan ottamaan välittömästi  yhteyttä koulun rehtoriin, ryhmänohjaajaan tai opiskeluhuollosta vastaaviin, kun huoltaja saa tietää ei-toivotusta käyttäytymisestä. Koulun opiskeluhuollosta vastaavat ovat velvollisia pitämään opiskelijoiden huoltajat ajan tasalla koulussa sattuneista ao. opiskelijaa koskevista selvittelyistä lukion opiskeluhuoltosuunnitelman määräysten mukaisesti.

Yhteydenottokanavina koteihin toimivat puhelin, Wilma ja sähköposti. Koulun henkilökunnan ja opiskeluhuollosta vastaavien on muistettava tiedottamiseen liittyvät salassapitosäädökset.

Yhteistyö viranomaisten kanssa

Koulu pitää yhteyttä viranomaisiin ensisijaisesti kiusaamis-, häirintä- ja väkivaltatilanteita ennaltaehkäisevässä mielessä. Akuuteissa tilanteissa rehtori ja opiskeluhuoltoryhmän jäsenet arvioivat tilannekohtaisesti viranomaisen avun tarpeen.

Suunnitelmasta tiedottaminen ja perehdyttäminen

Rehtori ja ryhmänohjaaja käyvät läpi suunnitelman, lukion järjestyssäännöt ja opintoihin liittyvän ohjeistuksen opiskelijoiden kanssa lukuvuoden alkaessa. Rehtori tiedottaa suunnitelmasta myös koulun henkilökunnalle ja huoltajille. Suunnitelma oppilaiden suojaamiseksi väkivallalta, kiusaamiselta ja häirinnältä on luettavissa myös koulun kotisivulla.

Suunnitelman päivittäminen, toteutumisen seuranta, seurantaan liittyvä kirjaaminen ja arviointi

Lukion opiskeluhuoltoryhmä päivittää suunnitelman syyslukukauden aikana. Suunnitelman toteutumista seurataan lukuvuoden aikana. Tarpeelliset suunnitelman mukaiset ja yksilölliseen opiskeluhuoltoon liittyvät kirjaukset tehdään opiskeluhuollon kertomuksiin.

Lukion opiskeluhuoltoryhmä arvioi suunnitelman toteutumista lukuvuoden lopussa keväällä. Opiskeluhuollon toteutumista lukiossa puolestaa valvoo, seuraa ja arvioi opiskeluhuollon ohjausryhmä.