Martti Luther s.1483 k. 1546

-	Syntynyt Eislebenissä. Saksan itäosa. Isä kaivosmies. Äiti kotiäiti. Ajan tavan mukaan ankara kasvatus. Pikkuleivän varastamisesta selkäsauna. Keppien yksitoikkoinen loiske. kaivosmiesten suojeluspyhimys pyhä Anna. 
-	Kävi latinakoulua jo 5-vuotiaasta Mansfeldissä. Oppi latinan puhetaitoa ja kirjoittamista.
-	Siirtyi Erfurtin yliopistoon opiskelemaan v.1501. Suoritti nopeasti perustutkinnon saaden maisterin arvon v. 1505.
-	Isän toivomuksesta päätyi samaan yliopistoon lukemaan lakia. Isä alkoi teititellä poikaansa!
-	Jätti kesken lupaavat opinnot ja meni Erfurtin augustiinolaisluostariin 1505. Syy. Pyhälle Annalle annettu lupaus salamakohtauksen aikana. Stotternheimin kylän luona. Isä kiivastui ja ei puhunut enää pojalleen. Luther oli kuuliainen munkki. Teki kaiken mitä käskettiin ja vielä enemmän. Ei tuntenut kuitenkaan olevansa riittävä Jumalalle. 
-  Luostarielämälle ominaisia olivat jumalanpalvelukset (seitsemän kertaa vuorokaudessa), rukoukset, mietiskelyt, paastot, valvomiset, itseruoskinta, ripittäytymiset ja katumusharjoitukset. 
-  v. 1511 siirrettiin Erfurtin luostarin sisäisten erimielisyyksien vuoksi Wittenbergiin. Luostarissa ollessaan alkoi opiskella teologiaa, vihittiin papiksi  ja suoritti teol. tohtorin arvon. Alkoi luennoida Raamatun kirjoja  Wittenbergin yliopistossa. Luennoi Psalmeja, Roomalaiskirjettä.  
- Valmistellessaan luentoja Roomalaiskirjeestä hän koki ns. tornikokemuksen. kristillisen uskon todellinen ydin avautui hänelle: Jumala ei olekaan pelottava tuomari, vaan rakastava isä, joka pelastaa ihmiset armosta. Pelastusta ei siis voikaan ansaita tekemällä erilaisia tekoja, vaan se saadaan lahjaksi. Kaikki ihmiset ovat Jumalan edessä samalla viivalla
- Tätä asiaa Luther alkoi nyt saarnata ja opettaa. Vähitellen hänelle valkeni, että kirkon opetuksissa ja toiminnassa oli monia epäkohtia, joita hän halusi korjata. Vuonna 1517 hän kirjoitti 95 teesiä, jotka käsittelivät pääasiassa anekauppaa ( ane= vapautus ripin yhteydessä määrätyn hyvitystyön suorittamisesta ) Anekauppaa käytiin. Hankitiin rahaa Pietarin kirkon korjaustöihin. Dominikaanit myivät aineita innokkaasti. kun raha kirstuun kilahtaa, niin sielu taivaaseen vilahtaa. Tezel anekauppias piti hätäisen messun. Tulkaa pelastukseen. Voitiin ostaa aineita myös vainajan kiirastuliajan lyhentämiseksi.  Kiirastuli tuonelassa olo aika. Aneita perusteltiin myös sillä, että kirkolla oli ylimääräisiä hyviä tekoja, joita oli jäänyt pyhimyksiltä. Nyt ammennettiin siitä varastosta.
 Myös omaisten sielunmessut vainajien puolesta. Vähitellen Lutherin kritiikki laajeni koskemaan paavin valtaa ( Leo x), luostarielämää, jumalanpalvelusta ja ehtoollisoppia sekä monia muita asioita. Kirjapainon avulla hänen teoksensa levisivät laajalle ja uudet ajatukset saivat nopeasti kannatusta. 
-	Katolisen kirkon reaktio
oli luonnollisesti varsin torjuva. Paavi Leo X uhkasi Lutheria pannalla, mutta tämä poltti paavin kirjeen ja kirkollisia kirjoja julkisesti. 
-	Vuonna 1520 Luther julistettiin pannaan eli kirkonkiroukseen
-	Uskonpuhdistuksesta tuli poliittinen asia, kun Luther kutsuttiin  ( keisari Kaarle V ) vastaamaan sanoistaan Wormsin valtiopäiville 1521. Hän ei kuitenkaan suostunut omaantuntoonsa vedoten peruuttamaan opetuksiaan: ”Tässä seison, enkä muuta voi, Jumala minua auttakoon.” Luther julistettiin valtakunnankiroukseen eli lainsuojattomaksi, mikä tarkoitti, että kuka tahansa olisi saanut hänet rangaistuksetta surmata. Kirjat määrättiin poltettavaksi. 
Kotimatkalla valtiopäiviltä Lutherin kimppuun hyökättiin, hän katosi ihmisten ilmoilta ja hänen luultiin kuolleen. Kyseessä oli kuitenkin ystävien järjestämä valehyökkäys, ja Luther piileskeli salanimen ( Yrjö ritari ) ja parran turvin vajaan vuoden verran Wartburgin linnassa. Tuona aikana hän ahkeroi kirjallisten töiden parissa ja käänsi mm. Uuden testamentin kreikasta saksaksi v. 1522. Lutherin kirjat ja käännöstyöt olivat hyvin tärkeitä saksan kirjakielen kehittymiselle.
Luther sai kannatusta opiskelijapiireissä. 
-	Kun Luther palasi Wittenbergiin, hän huomasi, että uskonpuhdistus oli edennyt radikaalimpaan suuntaan. Vaikka Luther oli hyvin ankarasanainen kirjoittaja, hän oli uudistuksissaan kuitenkin maltillinen eikä halunnut repiä kirkkoa rikki. Hänen tarkoituksensa oli aluksi vain epäkohtien korjaaminen. Kun hän havaitsi tämän mahdottomaksi, taipui hän uuden kirkkokunnan perustamiseen ja kääntyi maallisten hallitsijoiden puoleen uskonpuhdistuksen toteuttamisessa
-	Lutherin uudistusperiaatteet
1.	Sisältöperiaate: ihminen pelastuu vain Jumalan armosta, ei tekojensa vuoksi
2.	Muotoperiaate: Raamattu on uskon ja elämän ylin ohje
3.	Yleisen pappeuden periaate: jokainen kristitty on ikään kuin pappi ja voi lähestyä Jumalaa, rukoilla ja tutkiskella kristillistä uskoa
4.	Regimenttioppi: Jumala huolehtii maailmasta kahdella tavalla, valtion kautta ihmisten ajallisista tarpeista ja kirkon kautta ihmisen pelastumisesta. Kummallakin regimentillä on omat tehtävänsä.

-	Yksi epäkohdista, joihin Luther kiinnitti huomiota, oli luostarielämän pitäminen muita elämäntapoja parempana. Uskottiin jopa, että luostarielämä on varma tie taivaaseen. Lutherin mielestä kukaan ei pelastunut elämäntapansa vuoksi, vaan kaikki samalla tavalla Jumalan armosta. Tavallinen elämä, jossa ihminen tekee kunniallista työtä ja huolehtii perheestään ja lähimmäisistään, oli Lutherin mukaan mitä parhainta jumalanpalvelusta. Tämän opetuksen vuoksi munkkeja ja nunnia lähti luostareista ja niitä ruvettiin lakkauttamaan Yksi karanneista nunnista oli Katharina von Bora, josta vuonna 1525 tuli rouva Luther. Perheeseen syntyi kuusi lasta. Tälle nunnalle ei luther löytänyt puolisoa. Ottaisko tohtori itse?
   Lutherin perhe asui ns. Mustassa luostarissa Wittenbergissä; omien lasten lisäksi pöydässä söi orvoksi jääneitä sukulaislapsia ja täysihoidossa olevia opiskelijoita. Katharina Lutherilla oli täysi työ taloudesta huolehtimisessa, sillä tohtori Martinus antoi helposti rahat taskuistaan vähäosaisille ja hänen aikansa kului moninaisissa työtehtävissä. Virsi Enkeli taivaan. 
-	Talonpoikaiskapina 1525. Thomas Munzer johti. 
-	Luther kuoli synnyinkaupungissaan 1546. Haudattiin Wittenbergin linnankirkkoon saarnatuolin alle. 
•	Esimerkkejä Lutherin suomennetuista teoksistaKristityn vapaudesta (1520)
•	Sidottu ratkaisuvalta (1525)
•	Iso katekismus ja Vähä katekismus (1529)
•	Kaiken kaikkiaan Lutherin teosten suomennoksia on yli 250 nimikettä; osa niistä on teos- tai saarnavalikoimia
•	Lutherista puolestaan on kirjoitettu valtavasti teoksia ja suomeksikin niitä lienee kymmeniä